EUROPSKI REVIZORSKI SUD

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUKSEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-pošta: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).

Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.

Print | ISBN 978-92-872-2164-3 | ISSN 1977-9267 | doi:10.2865/993704 | QJ-AA-15-001-HR-C
PDF | ISBN 978-92-872-2136-0 | ISSN 2315-3962 | doi:10.2865/113202 | QJ-AA-15-001-HR-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2150-6 | ISSN 2315-3962 | doi:10.2865/19046 | QJ-AA-15-001-HR-E

© Europska unija, 2015.

Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a

Besplatne publikacije:

•jedan primjerak:
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);

•više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).

(*)Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).

Publikacije koje se plaćaju:

•u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).

U spomen našem kolegi gospodinu Henriku Otbou, članu Suda, koji je iznenada preminuo 1. veljače 2015.

Henrik Otbo, danski državljanin, rođen je 1949. godine. Od 1995. do 2012. godine obnašao je dužnost glavnog državnog revizora Kraljevine Danske. Članom Europskoga revizorskog suda postao je 1. ožujka 2012. i to kao član Revizijskog vijeća CEAD „Koordinacija, evaluacija, jamstvo i razvoj”, zadužen ponajprije za razvoj i provjeru revizija.

Zbog njegove cjeloživotne posvećenosti javnoj reviziji, a osobito zbog njegove središnje uloge u izradi međunarodnih standarda vrhovnih revizijskih institucija na mjestu predsjedatelja Odbora INTOSAI-ja za profesionalne standarde, smrt gospodina Henrika Otboa golem je gubitak za Sud, njegove bivše kolege iz Državnog ureda za reviziju Kraljevine Danske i revizorsku struku.

Europski revizorski sud

Misija

Europski revizorski sud institucija je Europske unije osnovana Ugovorom radi provedbe revizije financijskih sredstava EU-a. Kao vanjski revizor EU-a pridonosimo unaprjeđivanju financijskog upravljanja EU-om, promičemo odgovornost i transparentnost te djelujemo kao neovisan zaštitnik financijskih interesa građana Unije.

Vizija

Neovisan i dinamičan Revizorski sud, prepoznatljiv po našem integritetu i nepristranosti, cijenjen zbog naše profesionalnosti te zbog kvalitete i utjecaja našeg rada, koji našim dionicima pruža potporu ključnu za poboljšanje upravljanja financijama EU-a.

Vrijednosti

Neovisnost, integritet i nepristranost
Profesionalnost
Dodana vrijednost
Izvrsnost i učinkovitost

Neovisnost, integritet i nepristranost institucije, njezinih članova i osoblja.

Nepristrana provedba revizija uz uzimanje u obzir mišljenja dionika, bez traženja uputa i podlijeganja vanjskim utjecajima.
Održavanje uzornog standarda profesionalnosti u svim pogledima rada.

Sudjelovanje u razvoju revizije javnih financija u Europskoj uniji i svijetu.
Sastavljanje relevantnih, pravodobnih i kvalitetnih izvješća, utemeljenih na čvrstim nalazima i dokazima, u kojima se obrađuju pitanja važna za dionike te šalju snažne i mjerodavne poruke.

Doprinos djelotvornijem upravljanju EU-om i većoj odgovornosti u upravljanju sredstvima EU-a.
Poštovanje pojedinaca, razvoj sposobnosti i nagrađivanje uspješnosti.

Uporaba djelotvorne komunikacije radi poticanja zajedništva.

Postizanje najveće moguće učinkovitosti u svim pogledima rada.

Sadržaj

Europski revizorski sud

Predsjednikova uvodna riječ

Kratak pregled 2014. godine

Naše aktivnosti

Upravljanje našom institucijom

Naše aktivnosti

Revizijska izvješća i ostale publikacije

Odnosi s dionicima

Suradnja s ostalim vrhovnim revizijskim institucijama

Važni događaji

Upravljanje našom institucijom

Kolegij Suda

Mjerenje uspješnosti Suda

Podrška revizijskim aktivnostima

Ljudski resursi

Usluge podrške

Financijske informacije

Revizija i odgovornost

Izjava dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja

Predsjednikova uvodna riječ

Poštovani čitatelju,

2014. godina označila je važan trenutak promjena za EU i njegove financije. EU je dodijelio Europskoj središnjoj banci zadaću nadzora nad glavnim bankama u europodručju. Bila je to prva godina novog višegodišnjeg financijskog okvira kojim je uređen način na koji će se proračunska sredstva EU-a trošiti od 2014. do 2020. godine. Došlo je i do zapošljavanja znatnog broja novih dužnosnika u Europskom parlamentu, Vijeću i Europskoj komisiji, kao i na Europskom revizorskom sudu (Sud) na kojem smo uz dobrodošlicu dočekali šestoro novih članova.

U 2014. godini naša je institucija izradila rekordan broj od 91 izvješća, mišljenja i drugih publikacija. One su rezultat našeg rada na financijskim revizijama te revizijama usklađenosti i uspješnosti te obuhvaćaju i publikacije u vezi s našim novim zadaćama u području financijskog i gospodarskog upravljanja. Sadržavaju brojne važne nalaze, zaključke i preporuke koje se odnose na poboljšanje financijskog upravljanja EU-om i odgovornosti EU-a tijekom programskog razdoblja od 2014. do 2020. godine. U ovom godišnjem izvješću o radu nalazi se cijeli niz njihovih ključnih poruka.

Na temelju svojega revizijskog iskustva također nastojimo pružiti dionicima što bolji uvid u najveće izazove s kojima se EU susreće pri financiranju i provedbi svojih politika. U tu svrhu, kao i radi davanja doprinosa u ovom trenutku važnih promjena, u 2014. godini izradili smo novu vrstu publikacije koju nazivamo „panoramskim pregledima”. U jednom je riječ bila o odgovornosti EU-a i revizijskim nedostatcima, a u drugom je iznesen sveobuhvatni pregled izazova za financijsko upravljanje EU-om. Osim toga, na zahtjev Europskog parlamenta objavili smo pregled rezultata naših financijskih revizija i revizija usklađenosti rashoda u područjima poljoprivrede i kohezije tijekom razdoblja od 2009. do 2013. godine.

Svi na Sudu predani smo suradnji s našim dionicima kako bismo im zajamčili da mogu najbolje iskoristiti rezultate našega rada. Sud je, između ostalog, tijekom 2014. godine imenovao člana za odnose s institucijama i glasnogovornika. Isto tako, organizirali smo niz događanja kako bismo stvorili prigode za kontakt s dionicima na visokoj razini u EU-u i državama članicama. U ovom je izvješću posebno istaknuta konferencija o odgovornosti EU-a na kojoj se okupio veliki broj onih koji su zaduženi za upravljanje sredstvima EU-a i njihov nadzor, uključujući zastupnike u Europskom parlamentu, predstavnike Europske komisije i vrhovnih revizijskih institucija, kao i akademike. Središnji govor održao je potpredsjednik Europskog parlamenta i bivši povjerenik u Komisiji, gospodin Olli Rehn. Također ističemo i posjet Litvi, za vrijeme kojeg se izaslanstvo članova Suda susrelo sa zastupnicima u parlamentu te predstavnicima vlade, državnog ureda za reviziju i središnje banke Republike Litve.

Tijekom cijele godine u svom smo se radu i mjerama koje smo poduzeli radi reforme institucije rukovodili svojom strategijom za razdoblje od 2013. do 2017. godine. U 2014. godini skratili smo prosječno vrijeme izrade naših tematskih izvješća te smo smanjili broj osoblja, na što nas obvezuje međuinstitucijski sporazum. Također smo postavili temelje za buduća povećanja učinkovitosti i djelotvornosti pokretanjem projekta unutarnje reforme. U okviru tog projekta nadgledat će se provedba preporuka unutarnjih radnih skupina, preporuka koje su neovisni vanjski stručnjaci iste razine iznijeli na temelju provedenog pregleda naše prakse obavljanja revizija uspješnosti te preporuka iz izvješća Europskog parlamenta o budućoj ulozi Suda.

Sjedište je Suda u Luxembourgu, ali posao vodi naše revizorske timove gdje god se troše sredstva EU-a kako bi se prikupili revizijski dokazi. Ovo izvješće o radu sadržava pregled revizijskih posjeta i objavljenih izvješća. Obuhvaćena je i nedavna revizija potpore EU-a za infrastrukturu europskih zračnih luka. Ona je živi primjer naših revizija uspješnosti kojima se procjenjuje učinak i dodana vrijednost financijskih sredstava EU-a, kao i onoga što Sud radi kako bi ispunio svoju misiju. Isto tako, služi kao dokaz predanosti i profesionalnosti osoblja Suda, na čiju se stručnost i vrijedan rad naša institucija i građani kojima služimo uvijek mogu osloniti.

Vítor Manuel da Silva Caldeira
Predsjednik

Kratak pregled 2014. godine

Naše aktivnosti

•Godišnja izvješća o proračunu EU-a i o europskim razvojnim fondovima za financijsku godinu 2013.

•51 posebno godišnje izvješće o agencijama, decentraliziranim tijelima i zajedničkim poduzećima EU-a za financijsku godinu 2013., uz dva sažeta izvješća.

•24 tematska izvješća o posebnim proračunskim područjima ili temama povezanim s upravljanjem, od nadzora nad europskim bankama do infrastrukture zračnih luka koju je financirao EU.

•Sedam mišljenja i drugih publikacija o pitanjima financijskog upravljanja, od reforme vlastitih sredstava EU-a do analize mogućih ušteda koje bi se ostvarile postojanjem samo jednog sjedišta Europskog parlamenta.

•Dva panoramska pregleda, jedan o izazovima povezanim s odgovornošću i javnom revizijom EU-a i drugi o rizicima za financijsko upravljanje EU-om.

•Organizacija konferencije na visokoj razini o odgovornosti i javnoj reviziji EU-a.

•Uloga domaćina za sastanak Kontaktnog odbora čelnika vrhovnih revizijskih institucija država članica EU-a, na kojem je glavna tema bila jačanje suradnje nacionalnih vrhovnih revizijskih institucija i Suda.

Upravljanje našom institucijom

•U 2014. godini Sudu se pridružilo šest novih članova – Alex Brenninkmeijer, Danièle Lamarque, Nikolaos Milionis, Phil Wynn Owen, Klaus-Heiner Lehne i Oskar Herics. Kolegij članova ponovno je za predsjednika Suda na trogodišnje razdoblje izabrao gospodina Vítora Caldeiru, dok je gospodin Ville Itälä imenovan članom za odnose s institucijama.

•Strategija Suda za razdoblje od 2013. do 2017. godine poslužila je kao poticaj za promjenu organizacije: pokrenuli smo projekt unutarnje reforme čiji je cilj usavršavanje našeg revizijskog procesa i osiguravanje prilagodljivije organizacije naših resursa.

•Nastavak poboljšanja administrativne učinkovitosti na temelju pojednostavnjenja postupaka i preraspodjele osoblja iz popratnih službi u revizijske službe. Proveli smo i plan za pružanje jednakih prilika.

Poslovne zgrade Suda u Luxembourgu.

Naše aktivnosti

Revizijska izvješća i ostale publikacije

Europski revizorski sud objavljuje tri glavne vrste publikacija:

•godišnja izvješća koja uglavnom sadržavaju rezultate financijske revizije i revizije usklađenosti proračuna Europske unije i europskih razvojnih fondova. Povrh toga, odvojeno se objavljuju i posebna godišnja izvješća o agencijama, decentraliziranim tijelima i zajedničkim poduzećima EU-a;

•tematska izvješća koja se objavljuju tijekom cijele godine i u kojima se iznose rezultati odabranih revizija posebnih proračunskih područja ili tema povezanih s upravljanjem, pri čemu je riječ uglavnom o revizijama uspješnosti; te

•mišljenja o novim ili izmijenjenim zakonskim aktima koji utječu na financijsko upravljanje, kao i druge publikacije temeljene na pregledima koje Sud objavljuje ili na zahtjev drugih institucija ili na vlastitu inicijativu.

Sud je 2014. godine objavio više publikacija nego ikad prije, a izradio je i nove vrste dokumenata. U godišnjim izvješćima i dalje se pruža velika količina analitičkih informacija te se iznose sveobuhvatni rezultati naših godišnjih financijskih revizija i revizija usklađenosti. U 2014. godini stavili smo povećani naglasak na uspješnost, pruživši proračunskom tijelu EU-a dodatan uvid u kvalitetu izvršenja proračuna EU-a. Kao dopunu godišnjim izvješćima, prvi put objavili smo i sažeti prikaz naših revizijskih rezultata u područjima poljoprivrede i kohezije pod podijeljenim upravljanjem za razdoblje od 2009. do 2013. godine, pruživši time višegodišnju perspektivu. Još je jedna važna promjena i razvoj nove publikacije koju nazivamo panoramskim pregledima. U njima se iznose informacije i analize ključnih pitanja na temelju našeg revizijskog znanja. U 2014. godini objavili smo dva takva pregleda: u jednom se ističu glavni izazovi s kojima se EU suočava u području odgovornosti i javne revizije, a u drugom se iznose rizici za financijsko upravljanje EU-om.

| 2012. | 2013. | 2014.
Godišnja izvješća o proračunu EU-a i ERF-ovima | 2 | 2 | 2
Posebna godišnja izvješća o agencijama i decentraliziranim tijelima EU-a | 50 | 50 | 51
Tematska izvješća | 25 | 19 | 24
Mišljenja i ostale publikacije | 10 | 6 | 14
Ukupno | 87 | 77 | 91

Cjeloviti tekst svih revizijskih izvješća, mišljenja i panoramskih pregleda dostupan je na 23 jezika EU-a na našim internetskim stranicama (eca.europa.eu).

Revizijski posjeti u 2014. godini

Iako se većina revizijskog posla obavlja u našem sjedištu u Luxembourgu, revizori također posjećuju nadležna tijela država članica, druge korisnike sredstava EU-a (uključujući i sjedišta međunarodnih organizacija kao što je Svjetska zdravstvena organizacija u Švicarskoj), kao i agencije i tijela EU-a. Svrha je tih posjeta prikupiti izravne revizijske dokaze od subjekata koji su uključeni u obradu, upravljanje i isplaćivanje sredstava EU-a, kao i od krajnjih korisnika koji ta sredstva primaju. Naši revizorski timovi obično se sastoje od dva ili tri revizora, a trajanje posjeta kreće se od svega nekoliko dana pa do dva tjedna, ovisno o vrsti revizije i putnoj udaljenosti. Naši revizijski posjeti u EU-u često se organiziraju u suradnji s vrhovnim revizijskim institucijama predmetnih država članica.

Učestalost i intenzitet revizijskog rada u pojedinim državama članicama i državama korisnicama sredstava ovisi o vrsti revizije i rezultatima uzorkovanja. Broj i trajanje revizijskih posjeta stoga se razlikuje od zemlje do zemlje i iz godine u godinu.

Revizori Suda proveli su 2014. godine 4 915 dana na terenu, u državama članicama i izvan EU-a, tijekom kojih su prikupljali dokaze za godišnja izvješća i odabrane revizijske zadatke (tematska izvješća). Povrh toga, znatnu količinu vremena proveli su u institucijama EU-a u Bruxellesu i Luxembourgu, kao i u decentraliziranim agencijama i tijelima u cijelom EU-u. Tijekom 2014. godine revizori su proveli manje dana na terenu u odnosu na prethodne godine. To je rezultat učinkovitijih radnih metoda i veće uporabe tehnologije, poput videokonferencija.

Revizori EU-a provjeravaju objekte za pomorski teretni prijevoz.

Revizori Suda proveli su

4 915 dana

na terenu

Broj dana provedenih u reviziji na terenu 2014. godine

Godišnje izvješće o izvršenju proračuna EU-a za 2013. godinu

Tijekom 2014. godine većina naših aktivnosti povezanih s financijskom revizijom i revizijom usklađenosti bila je posvećena izvršenju proračuna EU-a za 2013. godinu. Na temelju toga sastavljeno je godišnje izvješće za 2013. godinu koje je objavljeno 5. studenoga 2014. i predstavljeno našim glavnim dionicima poput Europskog parlamenta i njegova Odbora za proračunski nadzor, Vijeća EU-a (Vijeća za gospodarske i financijske poslove), nacionalnih parlamenata i vlada, ali i medija.

Cilj je godišnjeg izvješća predstaviti nalaze i zaključke koji mogu pomoći Europskom parlamentu, Vijeću i građanima da procijene kvalitetu financijskog upravljanja EU-om. Također iznosimo korisne preporuke za poboljšanje rada. Središnji je dio godišnjeg izvješća za 2013. godinu dvadeseta godišnja jamstvena izjava Suda (tzv. „DAS”) o pouzdanosti računovodstvene dokumentacije EU-a i pravilnosti povezanih transakcija. U ovom godišnjem izvješću iznesena je povećana količina informacija o uspješnosti rashoda EU-a, kao i o Komisijinom izvješćivanju o uspješnosti.

4,7 %

procijenjena stopa pogreške
u proračunu EU-a

Predsjednik Caldeira predaje godišnje izvješće za 2013. godinu predsjedniku Europskog parlamenta Martinu Schulzu.

Ključne poruke godišnjeg izvješća za 2013. godinu

οSud je izrazio bezuvjetno mišljenje o pouzdanosti računovodstvene dokumentacije Europske unije za 2013. godinu. Prihodi za 2013. godinu, cjelokupno gledajući, bili su zakoniti i pravilni, kao i obveze.

οU plaćanjima za 2013. godinu postojale su značajne pogreške. Sud je stoga izrazio nepovoljno mišljenje o njihovoj zakonitosti i pravilnosti. Procijenjena stopa pogreške, kojom se mjeri razina nepravilnosti, za plaćanja u 2013. godini iznosila je 4,7 %, što je slično vrijednosti za 2012. godinu (4,8 %) i kontinuirano iznad praga značajnosti od 2 %.

οDva rashodovna područja u kojima su se najčešće pojavljivale pogreške bila su regionalna politika, energija i promet sa stopom procijenjene pogreške od 6,9 % te ruralni razvoj, okoliš, ribarstvo i zdravstvo sa stopom od 6,7 %. Procijenjena stopa pogreške za podijeljeno upravljanje u cijelosti iznosila je 5,2 %.

οCjelokupno gledajući, ispitani nadzorni i kontrolni sustavi djelomično su djelotvorni u osiguravanju pravilnosti plaćanja, uz znatne razlike između pojedinih država članica. Kao i 2012. godine, za veliki udio transakcija s pogreškama u područjima pod podijeljenim upravljanjem nadležna tijela država članica raspolagala su s dovoljno informacija da otkriju i isprave pogreške prije nego što su od Komisije zatražila nadoknadu.

οKorektivne mjere i mjere povrata koje su poduzimala nadležna tijela država članica i Komisija imale su pozitivan učinak na procijenjenu stopu pogreške. Bez takvih mjera ukupna bi procijenjena stopa pogreške iznosila 6,3 %.

οPri trošenju sredstava EU-a u programskom razdoblju od 2007. do 2013. godine, u središtu su pozornosti, umjesto visoke razine uspješnosti, bile apsorpcija sredstava (po načelu „ako se sredstva ne potroše, ostaje se bez njih”) i usklađenost s pravilima. Takva nedovoljna usredotočenost na uspješnost temeljni je nedostatak u izradi velikog dijela proračuna EU-a.

Rezultati ispitivanja transakcija u 2013. za rashodovna područja EU-a

Tablica preuzeta iz Sažetog prikaza revizija EU-a iz 2013. godine, dostupnog na našim internetskim stranicama (eca.europa.eu).

Poljoprivreda i kohezija: pregled rashoda EU-a u razdoblju od 2007. do 2013. godine

Sud je 2014. godine po prvi put uz godišnja izvješća objavio i popratni dokument na 23 jezika EU-a kako bi pružio višegodišnju perspektivu naše jamstvene izjave u dvama glavnim rashodovnim područjima: poljoprivredi i koheziji. U tom su dokumentu iznesena iskustva o pitanjima financijskog upravljanja i kontrole u EU-u stečena tijekom prethodnog rashodovnog razdoblja, prikazan je sažetak naših revizijskih rezultata i utvrđeni su izazovi za novo rashodovno razdoblje od 2014. do 2020. godine. U njemu je odgovoreno i na zahtjev Europskog parlamenta za iznošenjem informacija u vezi s podijeljenim upravljanjem po pojedinačnim zemljama.

Ključne poruke:

οOsim u slučaju izravne i tržišne potpore za poljoprivrednike, pritisak da se sredstva potroše ključan je sastavni dio rizika za rashode pod podijeljenim upravljanjem.

οGlavni su rizici za pravilnost rashoda u području poljoprivrede neprihvatljivost zemljišta, životinja ili troškova na kojima se temelje isplate subvencija, neprihvatljivost korisnika koji primaju subvencije te netočan izračun subvencija. Nepoštovanje agroekoloških obveza, posebnih obveza za ulagačke projekte i pravila nabave važni su čimbenici koji dovode do povećanja rizika za rashode u području ruralnog razvoja.

οNajveći rizik u vezi s rashodima u području kohezije odnosi se na nepoštovanje pravila nabave EU-a ili država članica. Drugi po redu najveći rizik je da rashodi (ili projekti) ne ispunjavaju uvjete za primanje subvencija EU-a.

οIako postoji znatan prostor za poboljšanje kontrolnih sustava, ključni je izazov poduzeti mjere kojima će se olakšati upravljanje programima. Sud pronalazi pogreške u svim državama članicama EU-a. Velik broj pogrešaka nastao je zbog složenosti cjelokupne upravljačke i kontrolne strukture.

οUnatoč tome što su ostvarena određena poboljšanja u načinu na koji nadležna tijela u državama članicama izvješćuju o rizicima i pogreškama, Komisija se i dalje suočava sa znatnim izazovima u osiguravanju pouzdanosti tih informacija.

οMoguće je da izmjene uredbi za novo razdoblje, cjelokupno gledajući, neće imati znatan učinak na razinu rizika.

Godišnje izvješće o europskim razvojnim fondovima za 2013. godinu

Europski razvojni fondovi (ERF-ovi) financiraju se sredstvima država članica EU-a, ali njima se upravlja izvan okvira proračuna EU-a te su uređeni vlastitim financijskim pravilima. Europska komisija odgovorna je za financijsko izvršenje operacija koje se financiraju sredstvima iz ERF-ova.

Iz ERF-ova se pruža pomoć Europske unije za razvojnu suradnju s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama (AKP) te prekomorskim zemljama i područjima (PZP) na temelju Sporazuma iz Cotonoua iz 2000. godine. Potrošnja sredstava usmjerena je na cilj smanjenja i, u dogledno vrijeme, iskorjenjivanja siromaštva, u skladu s ciljevima održivog razvoja i postupnim uključivanjem zemalja AKP-a i PZP-a u svjetsko gospodarstvo. Temelji se na trima komplementarnim stupovima, a to su razvojna suradnja, gospodarska i trgovinska suradnja te politička dimenzija.

Godišnje izvješće suda o ERF-ovima za 2013. godinu objavljeno je zajedno s izvješćem o proračunu EU-a 5. studenoga 2014. U njemu se nalazi dvadeseta jamstvena izjava Suda o europskim razvojnim fondovima.

Sud je utvrdio da računovodstvena dokumentacija za 2013. godinu pošteno prikazuje financijsko stanje ERF-ova, kao i rezultate njihovog poslovanja, novčane tokove i promjene u neto imovini. Sud je u rashodovnim transakcijama ERF-ova za financijsku godinu 2013. procijenio stopu pogreške od 3,4 %, što predstavlja rast u odnosu na 2012. godinu, kada je ta stopa iznosila 3,0 %.

Posebna godišnja izvješća za 2013. godinu

U 2014. godini Sud je sastavio i objavio 51 posebno godišnje izvješće za financijsku godinu 2013. Među njima je 41 izvješće o europskim decentraliziranim i izvršnim agencijama i drugim tijelima, sedam izvješća o europskim istraživačkim zajedničkim poduzećima, te izvješća o Europskoj središnjoj banci, europskim školama i komunikacijskoj infrastrukturi Sisnet.

Objavili smo i dva sažeta prikaza u kojima je iznesen pregled rezultata naših godišnjih revizija za financijsku godinu 2013.: jedan se odnosio na agencije i druga tijela EU-a, a drugi na istraživačka zajednička poduzeća. Ova dva sažeta dokumenta koja olakšavaju analizu i usporedbu predstavljena su predsjedniku Europskog parlamenta, Odboru Europskog parlamenta za proračunski nadzor te Vijeću za opće poslove i Odboru Vijeća za proračun. Kao i posebna godišnja izvješća, dostupni su na našim internetskim stranicama (eca.europa.eu).

Europske agencije, tijela i zajednička poduzeća uspostavljeni su zakonskim aktima EU-a u svrhu obavljanja određenih zadataka i sjedišta su im raspoređena po cijelom EU-u. Aktivni su u mnogim područjima, kao što su sigurnost, zaštita, zdravlje, istraživanje, financije, migracije i putovanja. Svaki od njih ima svoju funkciju, upravni odbor, ravnatelja, osoblje i proračun. Iako je financijski rizik povezan s agencijama, tijelima i zajedničkim poduzećima relativno nizak u usporedbi s ukupnim proračunom EU-a, rizik po ugled Unije je visok: ti su subjekti izrazito vidljivi u državama članicama i imaju znatan utjecaj na oblikovanje politika, donošenje odluka i provedbu programa u područjima od ključne važnosti za europske građane.

51

posebno godišnje izvješće

sastavljeno je tijekom
godine

Za svaku od 41 agencije i drugih tijela izrazili smo bezuvjetno mišljenje o pouzdanosti njihove računovodstvene dokumentacije za 2013. godinu. Transakcije povezane s tom računovodstvenom dokumentacijom zakonite su i pravilne u svim značajnim aspektima za sve agencije i ostala tijela osim za dvije iznimke: uvjetno mišljenje izrazili smo za Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) i Europsku agenciju za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica EU-a (Frontex). Povrh toga, svih sedam zajedničkih poduzeća sastavilo je pouzdanu računovodstvenu dokumentaciju za 2013. godinu, ali za tri poduzeća izrazili smo uvjetno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti transakcija povezanih s njihovom računovodstvenom dokumentacijom. Riječ je o zajedničkim poduzećima ARTEMIS (za ugrađene računalne sustave), ENIAC (za nanoelektroniku) i IMI (za inovativne lijekove).

Kada je riječ o europskim školama, nismo bili u mogućnosti zaključiti je li u njihovoj konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji za 2013. godinu bilo značajnih pogrešaka zbog stalno prisutnih nedostataka u njihovom računovodstvu i kontrolama.

Proveli smo reviziju načina na koji Europska središnja banka upravlja svojim ugljičnim otiskom i utvrdili da je poduzela određene korake za smanjenje učinka svojeg administrativnog poslovanja na okoliš, ali i da su potrebne daljnje mjere.

Agencija EU-a: Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu (OHIM), Alicante, Španjolska.

Tematska izvješća u 2014. godini

Osim godišnjih i posebnih godišnjih izvješća Sud tijekom cijele godine objavljuje i tematska izvješća u kojima se obrađuju revizije uspješnosti i usklađenosti odabranih proračunskih područja ili tema povezanih s upravljanjem. Sud odabire i osmišljava ove revizijske zadatke tako da se postigne što veći učinak te na taj način osigura najbolja uporaba resursa.

Pri odabiru teme, Sud uzima u obzir:

•rizike od nepravilnosti ili niske razine uspješnosti u određenom rashodovnom području ili području politike;

•potencijal da Sud provedbom revizije stvori dodanu vrijednost; i

•politički i javni interes.

24

tematska izvješća

sastavljena su 2014.

Glavni koraci u sklopu odabranog zadatka za reviziju uspješnosti ili usklađenosti

Sažeti opisi 24 tematska izvješća koja je Sud izradio u 2014. godini predstavljeni su na stranicama u nastavku po odgovarajućim naslovima višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020. godine, odnosno višegodišnjeg proračuna EU-a.

Pametan i uključiv rast

Pametan i uključiv rast obuhvaća dva područja:

Konkurentnost za rast i zapošljavanje obuhvaća financiranje istraživanja i inovacija, obrazovanja i osposobljavanja, transeuropskih mreža za energiju, prijevoz i telekomunikacije, socijalne politike, razvoja poduzeća itd. Rashodi EU-a namijenjeni konkurentnosti za rast i zapošljavanje za razdoblje od 2014. do 2020. godine (po tekućim cijenama) iznose 142 milijarde eura ili 13 % ukupnog proračuna EU-a.

Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija obuhvaća regionalnu politiku kojoj je cilj pomoći najmanje razvijenim zemljama i regijama EU-a da uhvate korak s ostalima, i to jačanjem konkurentnosti svih regija i razvojem njihove suradnje. Kohezijski rashodi EU-a planirani za razdoblje od 2014. do 2020. godine (po tekućim cijenama) iznose 367 milijardi eura ili 34 % ukupnog proračuna EU-a.

Tijekom 2014. Sud je o ovom području izradio sljedeća tematska izvješća:

•Djelotvornost projekata javnog gradskog prijevoza koje podupire EU (1/2014) – procjenjivalo se provedbu i djelotvornost projekata povezanih s javnim gradskim prijevozom koji su sufinancirani iz strukturnih fondova EU-a kako bi se utvrdilo zadovoljavaju li se potrebe korisnika i ispunjavaju li se ciljevi.

Revizijom je utvrđeno da su dvije trećine projekata povezanih s javnim gradskim prijevozom koji su sufinancirani iz strukturnih fondova EU-a bile nedovoljno iskorištene. Nedostatci u osmišljavanju projekta i neprikladna politika mobilnosti bili su dva glavna čimbenika. Nositelji projekata ili tijela nacionalne vlasti općenito ne poduzimaju daljnje korake u pogledu navedene nedovoljne iskorištenosti. Općenito gledajući, infrastruktura i vozila u većini su projekata uvedeni u skladu sa specifikacijama projekata. Utvrđena su znatna kašnjenja i prekoračenja troškova, ali gotovo svi revidirani projekti su po završetku zadovoljavali potrebe korisnika.

Europski gradovi s pomoću lokalnih politika mobilnosti trebaju poboljšati mobilnost i smanjiti preopterećenost prometnica, nezgode i zagađenje. Za gradski prijevoz tijekom razdoblja od 2000. do 2006. godine i od 2007. do 2013. godine EU je izdvojio 10,7 milijardi eura. Projektima se sufinancirala pomoć gradovima pri uvođenju gradskih prijevoznih sredstava kao što su podzemne željeznice, tramvaji i autobusi.

Tramvaji i autobusi ključno su sredstvo gradskog prijevoza.

•Je li potpora iz fondova kohezijske politike za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora postigla dobre rezultate? (6/2014) – procjenjivalo se rezultate dvaju najvažnijih izvora sredstava za promicanje obnovljive energije, a to su Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijski fond (KF), a u tu se svrhu ispitalo jesu li sredstva dodjeljivana projektima za proizvodnju obnovljive energije koji su isplativi, dobro razrađeni i koji imaju jasno utvrđene prioritete i razumne ciljeve, kao i to u kojoj su mjeri tim sredstvima ostvareni dobri rezultati u pogledu doprinosa cilju EU-a za energiju iz obnovljivih izvora do 2020. godine.

Revizijom je utvrđeno da su potrebna određena poboljšanja ako se sredstvima EU-a želi postići najveći mogući doprinos u postizanju tog cilja. Projektima obuhvaćenim revizijom izlazni proizvodi realizirani su sukladno planu i većina ih je u trenutku odabira bila dostatno razrađena i spremna za provedbu. Nije bilo znatnih prekoračenja troškova ili kašnjenja, a kapaciteti za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora postavljani su i puštani u pogon sukladno planu. Međutim, rezultati u proizvodnji energije nisu u svim slučajevima ostvareni ili nisu pravilno izmjereni. Ukupna ostvarena vrijednost za uloženi novac bila je ograničena jer prilikom planiranja i provedbe tih projekata isplativost nije bila vodeće načelo te zato što su rashodi imali tek ograničenu dodanu vrijednost EU-a.

Vijeće EU-a odredilo je obvezujući cilj EU-a od 20 % energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije do 2020. godine Za obnovljivu energiju u razdoblju od 2007. do 2013. godine iz EFRR-a i KF-a izdvojeno je približno 4,7 milijardi eura.

•Je li Europski fond za regionalni razvoj uspješno podupirao razvoj poduzetničkih inkubatora? (7/2014) – procjenjivalo se jesu li objekti poduzetničkih inkubatora koje je sufinancirao EFRR uspješno podupirali poduzetnike početnike s velikim potencijalom.

Revizijom je utvrđeno da je EU dao znatan financijski doprinos izgradnji infrastrukture poduzetničkih inkubatora, osobito u državama članicama u kojima je ova vrsta potpore poduzetnicima razmjerno rijetka. Međutim, uspješnost inkubatora obuhvaćenih revizijom bila je na skromnoj razini. Pružanje usluga inkubacije bilo je poprilično ograničeno zbog financijskih ograničenja i niske razine inkubacijskih aktivnosti. To je prvenstveno uzrokovano nedostatkom iskustva u inkubacijskim praksama i nedostatcima u upravljačkim sustavima.

Cilj je poduzetničkih inkubatora podupirati uspješno osnivanje i daljnji razvoj poduzetnika početnika. Stoga je pružanje potpore malim i srednjim poduzetnicima tijekom godina postalo sve veći politički prioritet. Rashodi EU-a za ovo područje tijekom razdoblja od 2007. do 2013. godine iznosili su 38 milijardi eura.

Iz EFRR-a je sufinancirana zgrada „Delta” u tehnološkom parku u Wrocławu. Arhitektica: Anna Kościuk.

•Financira li Europski fond za regionalni raz-voj djelotvorno projekte kojima se izravno promiče biološka raznolikost u okviru strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020.? (12/2014) – ispitivalo se jesu li države članice iskoristile dostupna financijska sredstva EFRR-a za izravno promicanje biološke raznolikosti te se procjenjivalo jesu li sufinancirani projekti djelotvorno zaustavljali gubitak biološke raznolikosti.

Revizijom je utvrđeno da su države članice iskoristile sredstva EFRR-a za takve projekte u manjoj mjeri nego za ostalo područja rashoda EFRR-a. Ako se s pomoću EFRR-a želi i dalje doprinositi provedbi strategije EU-a za zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti do 2020. godine, Komisija bi trebala pružiti državama članicama veću potporu za provedbu posebnih planova zaštite i upravljanja za staništa i vrste. Sufinancirani projekti općenito su bili usklađeni s nacionalnim prioritetima i prioritetima EU-a za biološku raznolikost. Međutim, procjena njihove djelotvornosti dovedena je u pitanje jer većina država članica nije raspolagala ni pokazateljima rezultata ni sustavima za praćenje s pomoću kojih bi se procijenio razvoj staništa i vrsta.

Zaštita biološke raznolikosti jedan je od ključnih prioriteta EU-a. Nakon neuspjeha u ostvarenju prethodnog cilja zaustavljanja gubitka biološke raznolikosti u Europi do 2010. godine, Vijeće je podržalo novu strategiju za razdoblje do 2020. godine. Za izravno promicanje biološke raznolikosti i zaštite prirode u okviru EFRR-a u programskom razdoblju od 2007. do 2013. godine izdvojeno je 2,8 milijardi eura.

•Je li potpora EFRR-a malim i srednjim poduzećima u području e-trgovine bila djelotvorna? (20/2014) – procjenjivalo se jesu li operativni programi pružali dobar temelj za učinkovitu potporu mjerama u vezi s e-trgovinom za mala i srednja poduzeća, jesu li upravljačka tijela pravilno odabrala i pratila projekte e-trgovine te jesu li projekti e-trgovine koje je sufinancirao EFRR uspješno provedeni uz ostvarenje mjerljivih koristi.

Revizijom je utvrđeno da je potpora EFRR-a malim i srednjim poduzećima u području e-trgovine (za kupnju i prodaju robe putem interneta) pridonijela povećanju dostupnosti poslovnih usluga na internetu. Međutim, nedostatci u praćenju onemogućili su procjenu mjere u kojoj je potpora EFRR-a pridonijela ostvarenju ciljeva država članica i EU-a u području informacijske tehnologije. Nezadovoljavajući postupci odabira kojima su se koristile države članice znače da je za veliki broj projekata neizgledno da će ostvariti vrijednost za uloženi novac. Voditelji programa bili su usredotočeniji na uporabu novca (izlazne proizvode) nego na ostvarivanje rezultata.

Komisija promiče e-trgovinu svojom Digitalnom agendom za Europu. Iz EFRR-a su u razdoblju od 2007. do 2013. godine izdvojene 3 milijarde eura za pomoć malim i srednjim poduzećima da bolje iskoriste informacijske i komunikacijske tehnologije.

Videozapis Suda o tematskom izvješću br. 20/2014 „Je li potpora EFRR-a malim i srednjim poduzećima u području e-trgovine bila djelotvorna?” – EUauditorsECA na Youtubeu.

Primjer revizije uspješnosti – Infrastruktura zračnih luka koju je financirao EU: uloženim novcem ostvarena je mala vrijednost (21/2014)

Zatvoreni dio terminala prevelikih dimenzija u zračnoj luci Fuerteventura.

Zračni promet u Europi već je godinama u porastu te se procjenjuje da će se do 2030. godine gotovo udvostručiti. Unatoč tome što je cilj politike EU-a o zračnom prometu bio prevladati probleme u vezi s kapacitetom izgradnjom dodatne infrastrukture, boljom uporabom postojećih objekata, optimizacijom usluga u zračnim lukama i integracijom drugih načina prijevoza, Europa neće biti u mogućnosti zadovoljiti veliki dio potražnje zbog manjka uzletno-sletnih staza i zemaljske infrastrukture.

U Europi postoji više od 500 komercijalnih zračnih luka koje izravno i neizravno zapošljavaju milijun ljudi te, zajedno sa zračnim prijevoznicima, doprinose europskom gospodarstvu s više od 140 milijardi eura. Infrastrukturni projekti u zračnim lukama važno su područje potrošnje proračunskih sredstava EU-a: EU je za takve projekte tijekom programskih razdoblja od 2000. do 2013. godine izdvojio oko 4,5 milijardi eura, od čega je više od 2,8 milijardi eura došlo iz fondova kohezijske politike.

Sud je obavio reviziju uspješnosti ove potpore kako bi ispitao je li postojala dokazana potreba za ulaganjima, jesu li građevinski pothvati bili dovršeni na vrijeme i u okviru proračuna te je li novoizgrađena (ili nadograđena) infrastruktura u potpunosti iskorištena. Procijenili smo i jesu li ulaganja dovela do povećanja broja putnika i poboljšanja usluga za korisnike te jesu li financirane zračne luke financijski održive.

Naši su revizori radili na ovoj reviziji između svibnja 2013. i listopada 2014. godine i usredotočili su se na 20 zračnih luka koje je EU financirao u Estoniji, Grčkoj, Italiji, Poljskoj i Španjolskoj. Te su zračne luke u razdoblju od 2000. do 2013. godine primile više od 600 milijuna eura sredstava EU-a. Revizorski tim pregledao je relevantne zakonske akte, dokumente s planovima za zračni prijevoz u navedenih pet država članica i publikacije glavnih strukovnih udruženja. Najvažnije od svega, posjetili su tih 20 zračnih luka radi procjene izlaznih proizvoda, uporabe, rezultata i učinaka sredstava EU-a i financijskog stanja zračnih luka i radi prikupljanja dokaza o navedenome.

Zaključili smo da je ulaganjima u zračne luke koja je financirao EU ostvarena mala vrijednost za uloženi novac. Previše zračnih luka koje su često u neposrednoj blizini primilo je sredstva za sličnu infrastrukturu koja se u mnogim slučajevima pokazala prekomjerno velikom. Povećanje broja putnika uspješno je ostvareno samo u polovici zračnih luka obuhvaćenih revizijom. Poboljšanja usluga za korisnike ili društveno-gospodarske koristi, kao što je otvaranje novih radnih mjesta, ili nisu bila izmjerena ili nisu bila dokazana.

Također smo utvrdili da sedam od tih zračnih luka nije financijski samoodrživo i da će teško nastaviti poslovanje bez dodatnih javnih sredstava. U većini zračnih luka obuhvaćenih revizijom naš je tim utvrdio znatna kašnjenja u vezi s izgradnjom i isporukom infrastrukture. Gotovo u polovici zračnih luka zabilježena su prekoračenja troškova, što je značilo da su države članice trebale potrošiti gotovo 100 milijuna eura više iz svojih državnih proračuna nego što je prvotno predviđeno.

Države članice nisu dobro koordinirale financijska sredstva jer u većini zemalja nije bilo strateškog plana za dugoročni razvoj zračnih luka. Povrh toga, Komisija je nedovoljno nadzirala financijska sredstva te uglavnom ne zna kojim se zračnim lukama sredstva dodjeljuju i koliko sredstava primaju. Komisija zbog takvoga stanja nije u mogućnosti imati cjelovitu predodžbu svih ulaganja EU-a u zračne luke te ima ograničene mogućnosti praćenja i osiguravanja pravilne izrade i provedbe politika.

Na temelju tih nalaza, preporučili smo Komisiji da bi počevši s programskim razdobljem od 2014. do 2020. godine trebala osigurati da države članice dodjeljuju financijska sredstva EU-a za infrastrukturu zračnih luka samo u onim zračnim lukama koje su financijski održive i kod kojih su potrebe za ulaganjima primjereno procijenjene i dokazane. Također smo preporučili državama članicama da izrade usklađene regionalne, nacionalne i nadnacionalne planove za razvoj zračnih luka kako bi se izbjegao nastanak viška kapaciteta, kao i ponavljanje istih ulaganja te neusklađena ulaganja u infrastrukturu zračnih luka.

Komisija je u svojem odgovoru zajamčila da su izvučene određene pouke. Slijedom toga, relevantnim zakonskim aktima za razdoblje od 2014. do 2020. godine uvela je korjenito drukčiji pristup. Izvješće je predstavljeno Europskom parlamentu koji je u potpunosti podržao zaključke i preporuke Suda.

Mediji su pokazali veliko zanimanje za objavu ovog izvješća. Najviše su ga popratili mediji u Španjolskoj, ali dospjelo je i u naslove najvećih međunarodnih novina, televizijske reportaže i društvene mreže.

Slijeva nadesno: Afonso de Castro Malheiro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Radulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (član Suda zadužen za ovo izvješće), Fernando Pascual Gil, Luc T’Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Varetidis, Jelena Magermane, Erki Must.

Održivi rast: prirodni resursi

EU ima sveobuhvatnu odgovornost za poljoprivrednu politiku te politike ruralnog razvoja, ribarstva i zaštite okoliša. Planirani rashodi EU-a za razdoblje od 2014. do 2020. godine (po tekućim cijenama) iznose 420 milijardi eura ili 39 % ukupnog proračuna EU-a.

Tri četvrtine potrošnje odnose se na izravna plaćanja poljoprivrednicima i potpore za poljoprivredna tržišta iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP), tj. na „prvi stup” zajedničke poljoprivredne politike (ZPP). Petina sredstava troši se na potpore EU-a za ruralni razvoj koje se financiraju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), tj. na „drugi stup” zajedničke poljoprivredne politike. Poljoprivreda i ruralni razvoj pod podijeljenim su upravljanjem Komisije i država članica.

Tijekom 2014. godine Sud je o ovom području izradio sljedeća tematska izvješća:

•Uključivanje ciljeva vodne politike EU-a u zajedničku poljoprivrednu politiku tek je djelomično uspješno (4/2014) – procjenjivalo se jesu li ciljevi vodne politike EU-a uspješno uključeni u zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP).

Revizijom je utvrđeno da je EU bio tek djelomično uspješan u pogledu uključivanja ciljeva vodne politike u ZPP. Utvrđeni su nedostatci u dvama instrumentima za uključivanje tih ciljeva u ZPP (uvjet višestruke sukladnosti i fond za ruralni razvoj), kao i kašnjenja i nedostatci u vezi s provedbom Okvirne direktive o vodama. Instrumenti ZPP-a dosad su imali pozitivan učinak u pogledu potpore ciljevima politike koji se odnose na poboljšanje kvalitete i količine voda. Međutim, u pogledu onoga što se želi postići ZPP-om ti su instrumenti ograničeni. Primjerice, nijednim od tih dvaju instrumenata nije predviđeno da se prilikom potrošnje sredstava ZPP-a u potpunosti primjenjuje načelo po kojem onečišćivač snosi financijske posljedice. Osim toga, na razini institucija EU-a i država članica ne zna se dovoljno o opterećenjima za vode koje uzrokuju poljoprivredne djelatnosti, kao ni o tome kako se ta opterećenja postupno mijenjaju.

Zaštita kvalitete vodnih resursa Europe jedan je od prioriteta EU-a. Poljoprivreda kao jedan od najvećih potrošača i onečišćivača vode treba odigrati važnu ulogu u održivom upravljanju tim resursima. Udio ZPP-a u proračunu EU-a iznosi gotovo 40 % (preko 50 milijardi eura u 2014. godini) i EU putem te politike nastoji utjecati na poljoprivredne djelatnosti koje imaju učinak na vode.

•Je li Komisija djelotvorno upravljala uključivanjem proizvodno vezane potpore u program jedinstvenih plaćanja? (8/2014) – procjenjivalo se koliko je dobro Komisija upravljala uključivanjem potpore EU-a povezane s određenim količinskim pokazateljima u poljoprivrednoj proizvodnji (poput obrađivanog zemljišta ili broja životinja) u program jedinstvenih plaćanja nakon „sistematskog pregleda” ZPP-a iz 2008. godine.

Revizijom je utvrđeno da Komisija u razdoblju od 2010. do 2012. godine nije prikladno nadzirala države članice u pogledu izračuna prava poljoprivrednika na plaćanje potpore EU-a poljoprivrednicima u okviru programa jedinstvenih plaćanja. Iako su se države članice većim dijelom točno koristile referentnim podatcima o poljoprivrednicima, postojali su znatni nedostatci u točnoj primjeni pravila i načela izračuna. Komisija nije iskoristila svoje ovlasti kako bi osigurala da su kriteriji primjenjivani za raspodjelu raspoloživih sredstava uvijek bili u skladu s načelima EU-a te procijenila jesu li ti kriteriji sukladni s načelima dobrog financijskog upravljanja i jesu li možda utjecali na tržišne uvjete. U okviru koji je uspostavila Komisija također nisu bile dovoljno jasno naznačene provjere koje države članice moraju provesti, a njihovi kontrolni sustavi razlikovali su se po kvaliteti.

Glavni je cilj programa jedinstvenih plaćanja bio preusmjeriti politiku s tržišnih potpora na proizvodno nevezanu potporu dohotku poljoprivrednika, čime bi se poljoprivrednicima omogućila sloboda u pogledu proizvodnje u skladu s tržišnom potražnjom i osigurao stabilniji dohodak. Program jedinstvenih plaćanja dosad je uveden u 18 država članica i njegov udio u ukupnom proračunu EU-a za poljoprivredu i ruralni razvoj iznosi 54 %.

•Je li se dobro upravljalo ulaganjem i potporom za promicanje sektora vina i jesu li vidljivi rezultati u vezi s poticanjem konkurentnosti vina EU-a? (9/2014) – procjenjivalo se jesu li mjere ulaganja i promidžbe bile prikladno osmišljene te su se ispitivali raspoloživi podatci o praćenju i evaluaciji kako bi se procijenilo jesu li Komisija i države članice učinkovito ostvarile očekivane rezultate.

Revizijom je utvrđeno da su na upravljanje ulaganjem i potporom za promidžbu sektora vina utjecali nedostaci u izradi i provedbi, kao i da se učinak na konkurentnost vina EU-a nije uvijek mogao dokazati. Posebna mjera za ulaganja u sektor vina nije opravdana jer potpora za to već postoji u okviru politike EU-a za ruralni razvoj. Bespovratna sredstva EU-a za promidžbu vina često su se upotrebljavala za konsolidaciju postojećih tržišta, a ne za osvajanje novih tržišta ili oporavak starih tržišta. Učinci mjere ulaganja ne mogu se lako razdvojiti od ulaganja ruralnog razvoja.

EU je najveći proizvođač vina na svijetu. Cilj je potpore EU-a povećati konkurentnost i osigurati bolju ravnotežu između ponude i potražnje. U razdoblju od 2009. do 2013. godine države članice potrošile su 522 milijuna eura sredstava EU-a u okviru mjere promidžbe i 518 milijuna eura u okviru mjere ulaganja. Za razdoblje od 2014. do 2018. godine iznos sredstva dodijeljenih državama članicama za tu mjeru znatno je povećan.

•Djelotvornost potpore iz Europskog fonda za ribarstvo (EFR) za akvakulturu (10/2014) – procjenjivalo se jesu li mjere potpore akvakulturi dobro osmišljene i provedene na razini EU-a i država članica te je li EFR ostvario vrijednost za uloženi novac i pružio potporu održivom razvoju akvakulture.

Revizijom je utvrđeno da mjere potpore akvakulturi za razdoblje do 2013. godine nisu bile dobro osmišljene i provedene na razini EU-a i država članica te da EFR nije ostvario vrijednost za uloženi novac i pružio djelotvornu potporu održivom razvoju akvakulture. Postojao je neodgovarajući okvir za provođenje ciljeva EU-a povezanih s održivim razvojem akvakulture u djelo, a ostvareni rezultati bili su nedostatni. Mjere potpore održivom razvoju akvakulture na razini država članica nisu bile dobro osmišljene i provedene. Nacionalni strateški planovi i operativni programi država članica nisu bili dovoljno jasni i nedostajala im je usklađena strategija za ovaj sektor. Usmjeravanje sredstava iz EFR-a na projekte u vezi s akvakulturom često je bilo loše, a revizijom je utvrđeno da se tim projektima obično nisu ostvarivali planirani rezultati ni odgovarajuća vrijednost za uloženi novac.

Svake godine EU proizvede oko 1,3 milijuna tona ribe iz akvakulture uz prihode od 4 milijarde eura. Jedan od ciljeva zajedničke ribarstvene politike u razdoblju do 2013. godine bilo je poticanje održivog razvoja akvakulture. Do svibnja 2013. godine iz EFR-a je osigurano više od 400 milijuna eura za financiranje mjera za proizvodna ulaganja te mjera za zaštitu okoliša i zdravlja u području akvakulture.

•Postizanje ekonomičnosti: kontrola troškova u vezi s bespovratnim sredstvima za projekte ruralnog razvoja koje financira EU (22/2014) – ispitivalo se jesu li pristupi koje su primijenile Komisija i država članice bili najdjelotvorniji za kontrolu troškova u vezi s bespovratnim sredstvima za ruralni razvoj.

Revizijom je utvrđeno da bi države članice EU-a mogle ostvariti znatne uštede u dodjeli bespovratnih sredstava za projekte ruralnog razvoja i istodobno ostvariti veću vrijednost za uloženi novac. Revizori su utvrdili da postoje praktični i isplativi pristupi s pomoću kojih države članice mogu kontrolirati troškove u vezi s bespovratnim sredstvima za ruralni razvoj te da bi njihova primjena trebala biti rasprostranjenija. Kontrolni sustavi država članica bili su usmjereni na provjeru cijena stavki ili radova u zahtjevima za bespovratna sredstva i nisu posvećivali jednaku pozornost utvrđivanju prikladnosti tih stavki. Pojedine vrste provjera cijena bile su dugotrajne i nisu dovoljno jamčile da su odobreni troškovi opravdani. Na početku programskog razdoblja Komisija nije ponudila dovoljno smjernica niti je podijelila dobre primjere iz prakse. Prije odobravanja velikih količina bespovratnih sredstava nije osigurala da su sustavi država članica djelotvorni.

Otprilike polovica iznosa od 100 milijardi eura planiranih rashoda EU-a za ruralni razvoj tijekom razdoblja od 2007. do 2013. godine dodijeljena je u obliku bespovratnih sredstava za troškove ulaganja i druge projekte koje su pokrenuli poljoprivrednici, poduzeća u ruralnim područjima, udruge i lokalna tijela.

•Pogreške u rashodima za ruralni razvoj: što ih uzrokuje i kako ih se nastoji otkloniti? (23/2014) – ispitivala se usklađenost provedbe programa ruralnog razvoja sa zakonima i propisima koji se primjenjuju i utvrđivali su se glavni uzroci visoke stope pogreške u području ruralnog razvoja.

Revizijom je utvrđeno da je većina pogrešaka u politici ruralnog razvoja uzrokovana nepridržavanjem uvjeta koje su postavile države članice. Njihova tijela zadužena za kontrolu mogla su i trebala otkriti i ispraviti većinu pogrešaka u investicijskim mjerama u području ruralnog razvoja. U njihovim kontrolnim sustavima postoje nedostatci jer provjere nisu iscrpne i ne temelje se na dostatnim informacijama. Prosječna stopa pogreške za rashode u području ruralnog razvoja tijekom posljednje tri godine iznosila je 8,2 %. Dvije trećine navedene stope pogreške odnosile su se na investicijske mjere, dok se preostala trećina odnosila na potporu po površini. Samo 16 % stope pogreške uzrokovano je neusklađenošću s izravnim odredbama uredbi EU-a, dok je najveći udio od 84 % uzrokovan nepridržavanjem uvjeta koji su utvrđeni na razini država članica.

EU i države članice dodijelili su tijekom programskog razdoblja od 2007. do 2013. godine više od 150 milijardi eura za politiku ruralnog razvoja, što je gotovo jednako raspodijeljeno na investicijske mjere i potporu po površini. U tim se rashodima pojavljuje izrazito velik broj pogrešaka.

•Upravlja li se dobro potporom EU-a za sprječavanje štete i obnavljanje šuma nakon štete od požara i elementarnih nepogoda? (24/2014) – procjenjivalo se je li se dobro upravljalo potporom Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) za obnavljanje šumskog potencijala i uvođenje preventivnih radnji (mjera 226.) te mogu li Komisija i države članice dokazati da su potporom ostvareni željeni rezultati na isplativ način.

Revizijom je utvrđeno da se sredstvima EU-a za sprječavanje šumskih požara i obnavljanje šuma oštećenih elementarnim nepogodama i požarima nije dovoljno dobro upravljalo. Komisija i države članice ne mogu dokazati da su željeni rezultati ostvareni na isplativ način.

U posljednjih 30 godina u požarima u EU-u svake godine u prosjeku strada 480 000 hektara šumskih područja. U iznosu od 1,5 milijardi eura sredstava EU-a za razdoblje od 2007. do 2013. godine, udio sredstava za preventivne radnje bio je veći od 80 %.

Sigurnost i građanstvo

Ovo područje politike uvedeno je kako bi se osiguralo slobodno kretanje osoba i građanima ponudila visoka razina zaštite. Obuhvaća upravljanje vanjskim granicama EU-a i pravosudnu suradnju u građanskim i kaznenim stvarima te uključuje politike azila i imigracije, policijsku suradnju i borbu protiv kriminala. Rashodi za ovo područje tijekom razdoblja od 2014. do 2020. godine (po tekućim cijenama) trebali bi iznositi 18 milijardi eura ili manje od 2 % ukupnog proračuna.

Tijekom 2014. godine Sud je o ovom području izradio sljedeća tematska izvješća:

•Iskustva koja je Europska komisija stekla tijekom razvoja druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (3/2014) – ispitivalo se zašto je Komisija isporučila sustav SIS II više od šest godina kasnije nego što je planirano i s troškovima osam puta većim od početno procijenjenog proračuna. Također se ispitivalo je li tijekom projekta postojala dobro obrazložena poslovna studija za SIS II koja je obuhvatila veće izmjene troškova i očekivanih koristi.

Revizijom je utvrđeno da su kašnjenje i prekomjerna potrošnja proizašli iz nedostataka u Komisijinom upravljanju projektom. Početni rok nije bio realan, a Komisija prije 2009. godine nije bila u mogućnosti djelotvorno upravljati glavnim ugovorom o razvoju. Početnim procjenama troškova znatno je podcijenjen stvarni opseg potrebnog ulaganja. Ukupni je trošak sustava SIS II iznosio oko 189 milijuna eura umjesto 23 milijuna eura koliko je planirano u početku, uz dodatnih procijenjenih 330 milijuna eura za nacionalne sustave. Komisija nije u potpunosti dokazala da je sustavom SIS II ostvarena najveća moguća vrijednost za uloženi novac u pogledu organizacije. Međutim, tijekom prve faze projekta stekla je određena iskustva te je neka od njih već i primijenila u pripremi drugih opsežnih informatičkih projekata.

Schengenski informacijski sustav upotrebljavaju granična policija, policija, carina, tijela nadležna za vize i sudska tijela u cijelom schengenskom području. Taj sustav sadržava informacije (upozorenja) o osobama koje mogu biti upletene u ozbiljno kazneno djelo ili mogu imati zabranu ulaska ili boravka u EU-u. Također sadržava upozorenja o nestalim osobama i izgubljenoj ili ukradenoj imovini.

•Fond za vanjske granice potaknuo je financijsku solidarnost, no potrebno je osigurati bolje mjerenje rezultata i povećanu dodanu vrijednost EU-a (15/2014) – procjenjivala se djelotvornost Fonda, dodana vrijednost EU-a te razina ostvarenja ciljeva projekata i programa sufinanciranih iz Fonda.

Revizijom je utvrđeno da je Fond pridonio upravljanju vanjskim granicama EU-a i potaknuo financijsku solidarnost među državama članicama. Međutim, povećanje dodane vrijednosti EU-a bilo je ograničeno, a ukupni se rezultat nije mogao izmjeriti zbog nedostataka u načinu na koji su odgovorna tijela obavljala praćenje te ozbiljnih propusta Komisije i država članica u njihovim evaluacijama. Programi država članica nisu bili uključeni u nacionalne strategije za granične kontrole i vize te su im nedostajali ciljevi u skladu s kriterijima SMART i mjerljivi pokazatelji. Postupci odabira projekata nisu osigurali ispunjenje stvarnih potreba država članica. Neodgovarajući postupci javne nabave u državama članicama ugrozili su dobro financijsko upravljanje. Pronađeni su ozbiljni nedostatci u upravljanju Fondom u ključnim državama članicama: Grčkoj, Španjolskoj, Italiji i, u ranim godinama financiranja, Malti.

Budući da je riječ o glavnom financijskom instrumentu EU-a za potporu upravljanju vanjskim granicama, iz Fonda za vanjske granice izdvojeno je 1,9 milijardi eura za razdoblje od 2007. do 2013. godine. Ukupni cilj Fonda bio je pomoći sadašnjim i budućim državama schengenskog prostora u osiguravanju jedinstvene, djelotvorne i učinkovite kontrole na njihovim zajedničkim vanjskim granicama.

Globalna Europa

Aktivnosti EU-a u području vanjskih odnosa usmjerene su na proširenje, povećanje stabilnosti, sigurnosti i blagostanja u svojem susjedstvu, aktivno poticanje održivog razvoja na međunarodnoj razini i mjere za promicanje političkog upravljanja na svjetskoj razini te osiguravanje strateške i građanske sigurnosti.

EU je za ostvarivanje ovih ciljeva osigurao 66 milijardi eura (po tekućim cijenama) za razdoblje od 2014. do 2020. godine, što predstavlja 6 % ukupnog proračuna. Većinom potrošnje upravlja izravno Komisija, bilo iz svojeg središnjeg ureda, bilo putem delegacija. Određenim se potporama upravlja u suradnji s međunarodnim organizacijama.

Tijekom 2014. godine Sud je o ovom području izradio sljedeća tematska izvješća:

•Uspostava Europske službe za vanjsko djelovanje (11/2014) – procjenjivalo se je li uspostava ESVD-a pripremljena na prikladan način, jesu li organizacija i raspodjela resursa te utvrđivanje povezanih prioriteta bili učinkoviti te je li koordinacija ESVD-a s Komisijom i državama članicama bila djelotvorna.

Revizijom je utvrđeno da bi ESVD trebao postati učinkovitiji i postići više toga za EU i njegove građane. Uspostava ESVD-a bila je ishitrena i neprikladno pripremljena. Nedostatci u organizaciji i raspodjeli resursa te u utvrđivanju povezanih prioriteta umanjili su njegovu učinkovitost. Koordinacija između ESVD-a i Komisije bila je samo djelomično djelotvorna, uglavnom zbog neučinkovitih koordinacijskih mehanizama te strogog financijskog i administrativnog okvira u delegacijama. Koordinacija s državama članicama može se dodatno razviti kako bi se iskoristila sinergija poput razmjene informacija ili dijeljenja prostora te konzularnih usluga, uključujući zaštitu građana EU-a.

Središnji ured ESVD-a nalazi se u Bruxellesu, a obuhvaća i mrežu od 140 delegacija po cijelom svijetu. Proračun ESVD-a za 2014. godinu iznosio je 519 milijuna eura i dijelili su ga središnji ured (41 %) i delegacije (59 %).

•Potpora EU-a obnovi nakon potresa na Haitiju (13/2014) – ispitivalo se je li potpora EU-a za obnovu te zemlje bila dobro osmišljena i provedena te je li Komisija na odgovarajući način povezala pružanje pomoći s aktivnostima obnove i razvojnom pomoći.

Revizijom je utvrđeno da je potpora EU-a obnovi nakon potresa na Haitiju iz 2010. godine bila općenito dobro osmišljena te da je odgovorila na glavne potrebe na Haitiju, ali i da programi nisu dovoljno djelotvorno provedeni te da povezanost pomoći, obnove i razvoja nije bila dovoljna. Većinom ispitanih programa ostvareni su, ili je bilo izgledno da će se ostvariti, planirani izlazni proizvodi, iako su u gotovo svima postojala kašnjenja. Komisija je bila itekako svjesna teške situacije, no nije dovoljno upravljala nekim od znatnih rizika kojima su bili izloženi provedba i ostvarenje ciljeva programa. Praćenje programa je postojalo, no Komisija i ESVD nisu poduzeli pravodobne mjere za jačanje resursa delegacije EU-a na Haitiju koja nije imala dostatne kapacitete za obavljanje posjeta na licu mjesta.

U ožujku 2010. godine 55 donatora obvezalo se na izdvajanje 5,4 milijarde američkih dolara za obnovu i razvoj tijekom razdoblja od 2010. do 2012. godine, kao i dodatne 3 milijarde američkih dolara za 2013. godinu i razdoblje nakon nje. EU je bio jedan od glavnih donatora, obvezavši se na pomoć u iznosu od 1,2 milijarde eura.

•Djelotvornost spajanja bespovratnih sredstava instrumenata za regionalno ulaganje sa zajmovima financijskih institucija za potporu vanjskim politikama EU-a (16/2014) – ispitivalo se uspostavu i upravljanje instrumentima za ulaganje i je li uporaba spajanja dovela do očekivanih koristi.

Revizijom se došlo do pozitivnog zaključka o uspostavi i općenitoj djelotvornosti spajanja bespovratnih sredstava instrumenata za regionalno ulaganje sa zajmovima financijskih institucija za potporu vanjskim politikama EU-a, ali istaknut je i niz ključnih pitanja za koja hitno treba pronaći rješenja. Instrumenti za regionalno ulaganje bili su dobro uspostavljeni, ali nisu u potpunosti ostvarene moguće koristi spajanja zbog određenih nedostataka u Komisijinom upravljanju. Za gotovo polovicu ispitanih projekata nije bilo dovoljno dokaza za zaključak da su bespovratna sredstva bila opravdana. U pojedinim bi se slučajevima ulaganja vjerojatno bila izvršila i bez doprinosa EU-a. Komisija bi trebala osigurati da se dodjela bespovratnih sredstava temelji na podrobnoj dokumentiranoj procjeni dodane vrijednosti u smislu postizanja razvojnih ciljeva EU-a, kao i ciljeva EU-a u vezi s politikom susjedstva i proširenjem.

Komisija je od 2007. godine osmislila osam instrumenata za regionalno ulaganje. Tim se instrumentima bespovratna sredstva financirana europskim razvojnim fondovima i općim proračunom EU-a kombiniraju sa zajmovima, uglavnom iz europskih institucija za financiranje razvoja. Cilj je spajanja ponuditi rješenja za prilike za ulaganje, obično velike infrastrukturne projekte, koje bi mogle biti održive, ali ne privlače dovoljno sredstava iz tržišnih izvora.

•Može li inicijativa za centre izvrsnosti EU-a djelotvorno pridonijeti smanjenju kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih opasnosti koje dolaze iz područja izvan EU-a? (17/2014) – procjenjivalo se temelji li se navedena inicijativa na pouzdanoj analizi stanja koje je prethodilo 2010. godini, je li organizacijski ustroj inicijative prikladan za suočavanje s utvrđenim izazovima te je li uspostavljen prikladan sustav upravljanja i je li njegova primjena započela.

Revizijom se došlo do općenito pozitivnih nalaza o doprinosu centara izvrsnosti u pogledu smanjenja kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih opasnosti. Inicijativa je usklađena s prioritetima utvrđenim u Europskoj sigurnosnoj strategiji i Strategiji EU-a za sprječavanje širenja oružja za masovno uništenje. Inicijativom se svim dionicima iz partnerskih zemalja pruža mogućnost sudjelovanja i pridonosi se održivosti poduzetih mjera. Organizacijski ustroj inicijative općenito je prikladan, ali njegova je složenost doprinijela kašnjenjima u pokretanju i provedbi projekata.

Inicijativa za centre izvrsnosti odnosi se na uspostavu regionalnih platformi u različitim regijama svijeta radi pronalaska rješenja za kemijske, biološke, radiološke i nuklearne opasnosti. Riječ je o najvećoj jedinstvenoj mjeri dugoročne sastavnice Instrumenta za stabilnost za koju je u razdoblju od 2010. do 2013. godine izdvojeno 100 milijuna eura.

•Sustavi glavne uprave EuropeAid za evaluaciju i praćenje usmjereno na rezultate (18/2014) – ispitivalo se jesu li navedeni sustavi pouzdani, prikladno organizirani i raspolažu li prikladnim resursima, osiguravaju li dostavljanje relevantnih i pouzdanih nalaza te osiguravaju li najveću moguću iskorištenosti nalaza.

Revizijom se došlo do nalaza kojima se kritizira pouzdanost tih sustava. Poslovi u vezi s evaluacijom i praćenjem usmjerenim na rezultate dobro su organizirani, ali učinkovitoj uporabi resursa potrebno je posvetiti više pozornosti. Sustavima se ne pruža dovoljno informacija o ostvarenim rezultatima i ne osigurava se najveća moguća iskorištenost nalaza. Upravljanje evaluacijama projekata i programa koje organiziraju Komisijine delegacije i koje se provode u partnerskim zemljama nije zadovoljavajuće: opći nadzor je neprikladan, količina upotrijebljenih resursa je nejasna i nema dovoljnog pristupa rezultatima.

Dvije ključne sastavnice okvira odgovornosti kojim upravlja Glavna uprava Europske Komisije za razvoj i suradnju (EuropeAid) njezini su sustavi za evaluaciju i praćenje usmjereno na rezultate. Ukupni godišnji trošak tih sustava procijenjen je na između 34 i 38 milijuna eura. Godišnji rashodi za razvoj koji je obuhvaćen tim sustavima procijenjeni su na iznos od približno 8 milijardi eura.

•Pretpristupna pomoć EU-a Republici Srbiji (19/2014) – ispitivalo se je li Komisija djelotvorno upravljala pretpristupnom pomoći Srbiji tijekom razdoblja od 2007. do 2013. godine i vlastitom potporom ključnom području upravljanja.

Revizijom je utvrđeno da je potpora EU-a u razdoblju od 2007. do 2013. godine u iznosu od 1,2 milijarde eura općenito djelotvorno doprinijela pripremama Srbije za članstvo u EU-u. Sredstvima iz Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA), zajedno s drugim oblicima potpore, Srbiji je pružena pomoć pri provedbi društvenih i gospodarskih reformi te poboljšanju upravljanja javnim financijama. Na temelju iskustva iz drugih zemalja korisnica sredstava u okviru IPA-e Komisija je pri planiranju financijske i nefinancijske pomoći Srbiji jače naglasila pitanja upravljanja. Komisija je djelotvorno upravljala nefinancijskom pomoći Srbiji u području upravljanja i borbe protiv korupcije. Komisija je također djelotvorno pripremila Srbiju za decentralizirano upravljanje sredstvima EU-a, no samo u ograničenom području upravljačkih struktura IPA-e.

Za područje upravljanja, koje prema nalazima Komisije predstavlja najveći izazov Srbiji, izdvojena je četvrtina financijskih sredstava u okviru IPA-e, što je u razdoblju od 2007. do 2013. godine iznosilo približno 170 milijuna eura godišnje. EU dopunjuje financiranje u okviru IPA-e određenim nefinancijskim sredstvima kako bi pomogao Srbiji u njezinim pripremama za članstvo u EU-u.

Administracija

Administrativni rashodi institucija, agencija i drugih tijela EU-a obuhvaćaju troškove za osoblje (kao što su plaće i mirovine) te rashode za zgrade, opremu, energiju, komunikacije i informacijsku tehnologiju. Rashod namijenjeni za ovo područje tijekom razdoblja od 2014. do 2020. godine (po tekućim cijenama) iznose 70 milijardi eura ili 6 % ukupnog proračuna EU-a.

Tijekom 2014. godine Sud je o ovom području izradio sljedeće tematsko izvješće:

•Kako institucije i tijela EU-a izračunavaju, smanjuju i neutraliziraju svoje emisije stakleničkih plinova? (14/2014) – procjenjivalo se raspolažu li institucije i tijela EU-a politikama za smanjenje učinka svojeg administrativnog poslovanja na okoliš te provode li ih djelotvorno.

Na temelju nalaza revizije institucije i tijela EU-a pozvani su na izradu zajedničke politike za smanjenje emisija stakleničkih plinova (odnosno „ugljičnog otiska”). Uvođenje europskog sustava za upravljanje okolišem i neovisno ocjenjivanje sporo napreduje, a o stvarnim količinama emisija dostupne su nepotpune informacije. Zelenom nabavom sustavno se koristi samo nekoliko institucija i tijela EU-a.

Institucije i tijela EU-a uspjeli su preokrenuti trend povećanja emisija stakleničkih plinova koje uzrokuje potrošnja energije u zgradama u kojima djeluju, ali iz raspoloživih podataka nije se mogao utvrditi jasan trend smanjenja emisija iz drugih izvora, kao što su službena putovanja. Više od polovice institucija i tijela EU-a obuhvaćenih revizijom nije odredilo nikakve mjerljive ciljne vrijednosti za smanjenje svojih emisija.

Politika EU-a za zaštitu okoliša ima za cilj visoku razinu njegove zaštite. Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) propisano je da se zahtjevi u pogledu zaštite okoliša moraju uključiti u utvrđivanje i provedbu politika i aktivnosti Unije s ciljem promicanja održivog razvoja.

Prihodi / vlastita sredstva

Vlastita sredstva prihodi su EU-a kojima se financiraju njegovi rashodi. Tri su vrste vlastitih sredstava: tradicionalna vlastita sredstva (carine na uvoz iz područja izvan EU-a i pristojbe na šećer), vlastita sredstva od PDV-a i vlastita sredstva od BND-a (najveći izvor prihoda u proračunu EU-a).

Tijekom 2014. godine Sud je o ovom području izradio sljedeće tematsko izvješće:

•Je li upravljanje povlaštenim trgovinskim dogovorima prikladno? (2/2014) – procjenjivalo se je li Komisija prikladno procijenila gospodarske učinke povlaštenih trgovinskih dogovora te mogu li kontrole povlaštenih trgovinskih dogovora djelotvorno osigurati da se pri uvozu povlaštene carine ne primjenjuju pogrešno, što bi prouzročilo gubitak prihoda EU-a.

Revizijom je utvrđeno da je Komisija u prethodnim razdobljima povećala kvalitetu svojih procjena učinka, ali da i dalje nedovoljno analizira gospodarski učinak povlaštenih trgovinskih dogovora. EU ostaje bez dijela prihoda zbog toga što se nekvalitetnim carinskim kontrolama koje provode države članice ne uspijeva spriječiti pogrešna primjena povlaštenih carina na određenu uvezenu robu.

Jednostranim dogovorima EU odobrava povlastice zemljama u razvoju u pogledu bescarinskog pristupa tržištu EU-a, čime doprinosi iskorjenjivanju siromaštva i promicanju održivog razvoja. Vrijednost robe uvezene u EU u okviru povlaštenih trgovinskih dogovora u 2011. godini premašila je 242 milijarde eura, što predstavlja 14 % uvoza EU-a.

Financijsko i gospodarsko upravljanje

Okvir Europske unije za gospodarsko upravljanje ima za cilj spriječiti ili otkriti i ispraviti problematične gospodarske pojave poput prekomjernih državnih deficita ili razina javnog duga, koje mogu usporiti rast i ugroziti održivost javnih financija.

Sud je 2014. godine izradio svoje prvo tematsko izvješće o ovom području.

•Uspostavljanje europskog nadzora nad bankama – Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i njegov izmijenjeni kontekst (5/2014) – procjenjivalo se jesu li Komisija i Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo zadovoljavajuće obavili svoje dužnosti u pogledu uspostave novih mehanizama za regulatorni i nadzorni sustav bankarskog sektora te se ispitalo koliko su uspješno ti mehanizmi djelovali.

Revizijom je utvrđeno da su Komisijina reforma zakonodavstva za bankarski sektor i stvaranje Europskog nadzornog tijela bili važni prvi koraci u odgovoru na financijsku krizu. Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo pružilo je određene elemente novog regulatornog i nadzornog sustava za bankarski sektor. Utvrđeni su nedostatci u pogledu prekograničnog nadzora nad bankama, procjene otpornosti banaka EU-a i promidžbe zaštite potrošača. Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo imalo je ograničene pravne ovlasti i ograničen broj djelatnika za provođenje testiranja otpornosti na stres u 2011. godini, koja su provedena bez financijskih „zaštitnih mjera” na razini EU-a. Iako su testiranja otpornosti na stres bila od pomoći u okviru iniciranja dokapitalizacije velikog broja banaka, također su otkrila granice takvih testiranja ako se ne kombiniraju s procjenom kvalitete portfelja imovine. Ostaju otvorena pitanja u vezi s njegovom budućom ulogom u nadzoru nad bankama, kao i s pripadajućim ulogama i zadaćama Europskog nadzornog tijela za bankarstvo i Europske središnje banke.

U odgovoru na financijsku krizu Komisija je poduzela korake za stabilizaciju bankarskog sektora pokušavajući ojačati regulatorni okvir i nadzor nad bankama, posebice nad onima koje djeluju prekogranično. Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo uspostavljeno je 2011. godine kao dio opširnih prijedloga za regulatorne promjene. To tijelo ima ulogu u nadzoru regulative za europske banke te u zaštiti potrošača.

Sva tematska izvješća objavljuju se u cijelosti na 23 jezika EU-a na našim internetskim stranicama (eca.europa.eu) i na stranicama knjižare EU Bookshop (bookshop.europa.eu).

Mišljenja i ostale publikacije u 2014. godini

Svojim mišljenjima o prijedlozima ili izmjenama i dopunama zakonskih akata koji imaju financijski učinak Sud doprinosi poboljšanju financijskog upravljanja EU-om. Mišljenja Suda sastavljaju se na zahtjev drugih institucija EU-a te ih u svojem radu upotrebljavaju zakonodavna tijela, tj. Europski parlament i Vijeće. Sud također na vlastitu inicijativu može objavljivati pismena očitovanja i preglede povezane s drugim pitanjima. Sud je na vlastitu inicijativu objavio osvrt na Komisijino izvješće o mjerama suzbijanja korupcije, dok je analiza mogućih ušteda proračunskih sredstava EU-a u slučaju centralizacije rada Europskog parlamenta objavljena na zahtjev Europskog parlamenta.

U 2014. godini Sud je donio sedam mišljenja koja obuhvaćaju nekoliko važnih područja:

•mišljenje o prijedlogu izmjene uredbe o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima (1/2014);

•mišljenje o prijedlogu prilagodbe primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se primjenjuju (2/2014);

•mišljenje o prijedlogu izmjene Financijske uredbe koja se primjenjuje na 10. europski razvojni fond za provedbu instrumenta za premošćivanje (3/2014);

•mišljenje o prijedlogu izmjene Financijske uredbe koja se primjenjuje na proračun europskih škola (4/2014);

•mišljenje o prijedlogu izmjene uredbe Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu (OHIM) o utvrđivanju financijskih odredbi koje se primjenjuju na OHIM (5/2014);

•mišljenje o prijedlogu izmjene uredbe povezne s Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF) u pogledu uspostave dužnosti nadzornika postupovnih jamstava (6/2014);

•mišljenje o prijedlogu izmjene uredbe o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (7/2014).

7

mišljenja

sastavljeno je
u 2014. godini

Panoramski pregledi

Godina 2014. bila je razdoblje velikih promjena u Europskoj uniji. U takvoj promjenjivoj okolini Sud je osmislio i izradio novu vrstu publikacije: panoramske preglede. Svaki pregled obuhvaća jednu široku temu i temelji se na izlaznim proizvodima te stečenom znanju i iskustvu Suda. Njihova je svrha služiti kao temelj za savjetovanje i dijalog s dionicima Suda te omogućuju Sudu da iznese opažanja o važnim pitanjima koja inače ne bi nužno bila obuhvaćena revizijom. Tema prvog panoramskog pregleda objavljenog u rujnu 2014. bila su pitanja u vezi s mehanizmima odgovornosti i javne revizije EU-a (vidjeti okvir) te je poslužio kao glavna referenca za konferenciju o odgovornosti EU-a u listopadu 2014. (vidjeti str. 42.). Drugi je pregled, pod naslovom „Uporaba sredstava EU-a na najbolji mogući način: panoramski pregled rizika za financijsko upravljanje EU-om”, objavljen u studenome 2014. U njemu je iznesen prikaz financijskih tokova EU-a i sažetak pitanja koja je potrebno riješiti kako bi se, između ostalog, osiguralo da porezni obveznici EU-a ostvaruju bolju vrijednost za novac iz proračuna EU-a (vidjeti okvir).

Mišljenja i panoramski pregledi objavljuju se u cijelosti na 23 jezika EU-a na našim internetskim stranicama (eca.europa.eu).

2

panoramska pregleda

sastavljena su
u 2014. godini

Nedostatci, preklapanja i izazovi: panoramski pregled mehanizama odgovornosti i javne revizije EU-a

Cilj tog panoramskog pregleda bio je podići svijest i potaknuti na razmišljanje o temi koja je od stvarne važnosti za demokratski legitimitet institucionalnog sustava EU-a.

U njemu su opisana temeljna obilježja okvira odgovornosti, uloga javne revizije i ključne sastavnice za snažan lanac odgovornosti i revizija, izneseno je šest važnih područja suočenih s izazovima koji se odnose na odgovornost i javnu reviziju na razini EU-a te su analizirani mehanizmi odgovornosti i revizije koji se primjenjuju na razne nove instrumente EU-a i međuvladine instrumente koji su osmišljeni kao odgovor na financijsku krizu.

U zaključcima našeg pregleda navodi se kako povećati odgovornost i poboljšati javne revizije na razini EU-a, uključujući:

οsustav nadzora koji uključuje veću razinu suradnje za koordinirane ili međuvladine instrumente između EU-a i država članica;

οdosljedniji i opsežniji skup mehanizama u svim politikama, instrumentima i sredstvima EU-a kojima upravljaju institucije EU-a;

οbolji upravljački i kontrolni sustavi za aktivnosti i sredstva EU-a kao preduvjet za transparentnost, dobro upravljanje i odgovornost;

οusredotočenost na mjerenje učinka i rezultata politika EU-a u područjima u kojima proračun EU-a ima malu ulogu, ali u kojima prisutne znatne regulatorne ili zakonodavne odredbe EU-a;

οsmanjenje skupih preklapanja revizija politika i sredstava EU-a na način da se revizorima zajamči da se na svakoj razini mogu na odgovarajući način osloniti na rad ostalih revizora.

Uporaba sredstava EU-a na najbolji mogući način: panoramski pregled rizika za financijsko upravljanje EU-om

U tom panoramskom pregledu objedinjena su opažanja Suda o svim aspektima upravljanja proračunom EU-a u trenutku u kojem vlade i porezni obveznici država članica žele vidjeti da se sredstvima koja uplaćuju u proračun EU-a ostvaruje veća vrijednost.

Na temelju 35 godina iskustva u reviziji prihoda i rashoda EU-a, u navedenom se pregledu pruža pregled financijskog upravljanja EU-om i daje sažetak pitanja koja je potrebno riješiti kako bi se osiguralo da se novcem iz proračuna EU-a ostvaruje veća vrijednost. U prilogu te analize nalaze se detaljni informativni članci o glavnim značajkama i pitanjima poveznim s različitim prihodovnim i rashodovnim područjima te se iznose prijedlozi za poboljšanje.

U pregledu se ukazuje na niz ključnih pitanja na koja je potrebno obratiti posebnu pozornost, uključujući:

οprekomjernu složenost pravila prihvatljivosti i drugih uvjeta za primanje potpore EU-a, zbog koje ih je teško razumjeti i provjeravati te upravljati njima i zbog čega dolazi do različitih tumačenja;

οpravila i postupke javne nabave koja se ne poštuju u svim slučajevima, bilo namjerno bilo zbog nedovoljnog razumijevanja, što uzrokuje veće troškove ili kašnjenja projekata koje financira EU;

οnedovoljne kapacitete nadležnih tijela država članica za upravljanje sredstvima EU-a i njihovu potrošnju, što povećava rizik od pogrešaka i potrošnje koja je nezadovoljavajuće kvalitete;

οnezadovoljavajuću koordinaciju proračuna EU-a i nacionalnih proračuna, nedostatak sredstava država članica raspoloživih za sufinanciranje i naglasak na osiguravanje sukladnosti s pravilima umjesto na ostvarene rezultate; te

οveliku količinu obveza iz prethodnog rashodovnog razdoblja koje se i dalje trebaju financirati iz proračuna EU-a.

Okvir odgovornosti za upravljanje i financijske kontrole EU-a

Dijagram iz panoramskog pregleda mehanizama odgovornosti i javne revizije EU-a.

Odnosi s dionicima

Vrijednost doprinosa Suda odgovornosti EU-a u velikoj mjeri ovisi o tome kako naši glavni partneri upotrebljavaju rad i publikacije Suda u procesu odgovornosti. Ti su partneri politička tijela odgovorna za javni nadzor trošenja sredstava EU-a (tj. Europski parlament, Vijeće EU-a i nacionalni parlamenti). Svojom strategijom za razdoblje od 2013. do 2017. godine obvezali smo se poboljšati svoje mehanizme praćenja vanjskih razvojnih promjena i upravljanja odnosima s partnerima.

Predsjednik i članovi Suda održavaju redovni kontakt s odborima Europskog parlamenta, posebice s Odborom za proračunski nadzor (CONT). U 2014. godini predsjednik Caldeira sudjelovao je na dvije sjednice Odbora za proračunski nadzor, kao i na nekoliko plenarnih sjednica Europskog parlamenta. Između ostaloga predstavio je naš godišnji program rada i godišnja izvješća. Među naše strateške ciljeve ubraja se jačanje partnerstava s našim glavnim dionicima, kao što su razni specijalizirani odbori Europskog parlamenta i Vijeća.

U travnju 2014. godine gospodin Ville Itälä odlukom Suda imenovan je na novo mjesto člana zaduženog za odnose s institucijama, što je na strateškoj razini doprinijelo jačanju odnosa naše institucije s drugim institucijama EU-a, uključujući i povećanje broja prilika za povećanje učinka našeg rada.

Tijekom 2014. godine ostali su članovi Suda imali 64 izlaganja na 17 sjednica Odbora za proračunski nadzor na kojima se raspravljalo o našem godišnjem izvješću i tematskim izvješćima. Rezultati rasprava obuhvaćeni su izvješćima pojedinačnih članova navedenog Odbora o našim tematskim izvješćima, uključujući i nacrt izvješća o tematskim izvješćima u kontekstu postupka prihvaćanja izvješća o izvršenju proračuna (tj. davanja razrješnice) za 2013. godinu. U 2014. godini Odbor za proračunski nadzor počeo je sustavno pozivati specijalizirane odbore na predstavljanja naših tematskih izvješća u okviru svojih sjednica, što doprinosi povećanju učinka našeg rada.

U 2014. godini nastavila se tradicija održavanja zajedničkog sastanka članova Odbora za proračunski nadzor i Suda, koji se održao u listopadu na Sudu u Luxembourgu.

Početkom 2014. godine Europski parlament usvojio je izvješće o budućoj ulozi Europskog revizorskog suda. Sud je pozdravio mišljenje izraženo u tom izvješću u skladu s kojim se bilo kakva reforma mora sagledati u širem kontekstu izazova poboljšanja odgovornosti EU-a. Naša je institucija započela rješavati pitanja u područjima koja su u našoj nadležnosti. To se osobito odnosi na naš rad, odnose s dionicima i uporabu resursa. Napredak koji smo ostvarili u rješavanju tih pitanja naglašava se u pregledu stručnjaka iste razine koji je objavljen 2014. godine (vidjeti „Važne događaje”).

U velikom broju slučajeva već smo bili pokrenuli važne inicijative za poboljšanje u okviru procesa provedbe strategije za razdoblje od 2013. do 2017. godine, poput usavršavanja procesa revizije i izvješćivanja te prilagodljivije organizacije resursa. Zbog toga je tijekom godine sastavljeno više izvješća, a prosječno vrijeme njihove izrade skraćeno je. Očekuje se da će projekt unutarnje reforme koji je pokrenut 2014. godine donijeti dodatno povećanje učinkovitosti i djelotvornosti revizijskog procesa.

U rezoluciji iz studenoga 2013. godine Europski parlament zatražio je od Suda provedbu sveobuhvatne analize mogućih ušteda u proračunu EU-a koje bi se ostvarile kad bi Parlament imao samo jedno sjedište, uključujući i uštede koje bi se ostvarile smanjenjem gubitka radnog vremena i većom učinkovitošću. Sud je objavio rezultat svoga rada u srpnju 2014. godine, zaključivši da bi se preseljenjem iz Strasbourga u Bruxelles ostvarile znatne uštede, dok bi se preseljenjem iz Luxembourga u Bruxelles te uštede mogle još malo povećati.

Nicole Bricq, zastupnica u senatu Republike Francuske (u sredini), dočekana je na Sudu uz dobrodošlicu predsjednika Vítora Caldeire i članice Suda Danièle Lamarque.

Sud je tijekom 2014. godine nastavio redovnu suradnju s Vijećem u mnogim različitim sastavima i na različitim aktivnostima. U prosincu 2014. godine predsjednik Caldeira predstavio je godišnja izvješća Vijeću za gospodarske i financijske poslove, dok su Sudu redovito upućivani pozivi za predstavljanje tematskih izvješća različitim odborima i radnim skupinama Vijeća.

Održavanje dobrih odnosa s nacionalnim parlamentima još je jedan od naših prioriteta. Članovi Suda često predstavljaju naša godišnja izvješća u državama članicama. Redovno obavješćujemo odbore nacionalnih parlamenata za europska pitanja i financijsku kontrolu o svojim aktivnostima. Nekoliko izaslanstava iz nacionalnih parlamenata posjetilo je našu instituciju tijekom godine, uključujući i izaslanstvo senata Republike Francuske u srpnju 2014. godine. Povrh toga, Sud je u prosincu 2014. godine održao godišnji seminar članova Suda na koji su pozvani glavni dionici kako bi im se predstavila stajališta članova Suda o izazovima za odgovornost EU-a.

U borbi protiv prijevara povezanih s proračunom EU-a, Sud surađuje s Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF). OLAF-u prijavljujemo svaku sumnju na prijevaru, korupciju ili bilo koju drugu nezakonitu radnju kojom se šteti financijskim interesima EU-a koju otkrijemo tijekom svojih revizija ili na koju nam pozornost skrenu treće strane. U 2014. godini OLAF-u smo prijavili 16 slučajeva koje smo otkrili tijekom svojih revizija za koje postoji sumnja na prijevaru, korupciju ili neku drugu nezakonitu radnju.

Suradnja s ostalim vrhovnim revizijskim institucijama

Sud surađuje s ostalim vrhovnim revizijskim institucijama (VRI-jevima) uglavnom putem:

•Kontaktnog odbora VRI-jeva država članica EU-a

•mreže VRI-jeva zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja za članstvo u EU-u i

•međunarodnih organizacija javnih revizijskih institucija, posebice Međunarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucija (INTOSAI) i njezine europske regionalne skupine (EUROSAI).

Sud je u rujnu 2014. godine pregledao i prilagodio svoju strategiju za međunarodnu suradnju (vidjeti okvir u nastavku).

Kongres EUROSAI-ja, Haag, lipanj 2014.

Strategija Suda za međunarodnu suradnju

Strategija Suda za suradnju usklađena je s općom strategijom za razdoblje od 2013. do 2017. godine, a cilj joj je postići najveći mogući doprinos Suda javnoj odgovornosti EU-a, u prvom redu jačanjem bilateralne i multilateralne suradnje s relevantnim partnerima poput nacionalnih vrhovnih revizijskih institucija i međunarodnih revizijskih organizacija. Budući da se naše revizijske zadaće odnose na područja s učinkom na razini Europe (npr. financijsko upravljanje) i svijeta (npr. klimatske promjene), naše aktivnosti u području međunarodne suradnje postaju još važnije nego što su bile u prošlosti.

Prioriteti strategije Suda za suradnju su sljedeći:

οnajveći naglasak i dalje ostaje na suradnji na razini EU-a putem Kontaktnog odbora i na pojedinačnoj suradnji s VRI-jevima država članica EU-a. U to se može ubrajati uključenost u zajednički rad povezan s revizijom i odgovornošću koji je važan za proračun EU-a i ostala područja politike EU-a;

οkada je riječ o proširenju EU-a, i dalje ćemo pružati potporu VRI-jevima zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja za članstvo u EU-u u vezi s njihovim aktivnostima jačanja kapaciteta;

οu okviru međunarodnih organizacija poput INTOSAI-ja, pojačat ćemo uključenost u suradničke aktivnosti povezane s utvrđivanjem profesionalnih standarda, uzimajući u obzir njihovu važnost za jačanje kapaciteta i razmjenu znanja u sektoru javne revizije.

Našom strategijom za suradnju i ostalim nedavnim mjerama poput novouvedenih konferencija i sastanaka na visokoj razini pridonijet ćemo podizanju svijesti o financijskom upravljanju EU-om i njegovoj odgovornosti.

Kontaktni odbor vrhovnih revizijskih institucija država članica EU-a

Ugovor o Europskoj uniji propisuje da Sud i nacionalna revizijska tijela država članica moraju surađivati u duhu povjerenja, no istodobno moraju zadržati svoju neovisnost. Aktivno surađujemo s VRI-jevima država članica EU-a u okviru Kontaktnog odbora, što uključuje godišnji sastanak i različite radne skupine, mreže i projektne skupine uspostavljene radi rješavanja točno određenih pitanja od općeg interesa.

U listopadu 2013. godine Sud je preuzeo predsjedanje Kontaktnim odborom na razdoblje od godine dana. U tom smo svojstvu bili domaćinom godišnjeg sastanka Kontaktnog odbora koji se održao u listopadu 2014. godine. Glavne teme dnevnoga reda bile su seminar o jačanju suradnje, osobito o pitanjima povezanim sa strategijom Europa 2020. i bankovnom unijom, izvješćivanjem o aktivnostima Kontaktnog odbora i njegovih profesionalnih partnera te revizijama u vezi s EU-om koje provode članovi Kontaktnog odbora.

Također surađujemo s VRI-jevima država članica EU-a na bilateralnoj osnovi. Kao dobar primjer može se navesti projekt suradnje koji su proveli Sud i Najwyższa Izba Kontroli, vrhovna revizijska institucija Poljske. Projekt je uključivao aktivno sudjelovanje revizora te institucije u našim revizijama u Poljskoj u vezi s iskorjenjivanjem, kontrolom i praćenjem bolesti životinja. Također surađujemo s VRI-jevima Poljske i Portugala u vezi sa strategijom Europa 2020. u kontekstu poglavlja o uspješnosti u našem godišnjem izvješću za 2014. godinu.

Sastanak Kontaktnog odbora u Luxembourgu od 15. do 17. listopada 2014.

Mreža VRI-jeva zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja za članstvo u EU-u

Sud surađuje s VRI-jevima zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja za članstvo u EU-u uglavnom putem mreže¹ slične Kontaktnom odboru. Tijekom cijele 2014. godine toj smo mreži pružali potporu pri provedbi usporedne revizije uspješnosti na temu energetske učinkovitosti, posebice posudbom stručnjaka iz tog područja i iz područja metodologije revizija uspješnosti.

Međunarodne organizacije javnih revizijskih institucija

I u 2014. godini nastavili smo u potpunosti i aktivno sudjelovati u aktivnostima INTOSAI-ja te smo dali važan doprinos radu nekoliko odbora i radnih skupina:

•doprinos 1. cilju INTOSAI-ja kao član Odbora za profesionalne standarde i pripadajućih pododbora za financijsku reviziju, reviziju usklađenosti i reviziju uspješnosti;

•doprinos 2. cilju INTOSAI-ja kao član Odbora za jačanje kapaciteta i pripadajućeg pododbora za promicanje najbolje prakse i osiguravanja kvalitete putem dobrovoljnih pregleda stručnjaka iste razine;

•doprinos 3. cilju INTOSAI-ja kao član Odbora za razmjenu znanja i pripadajućih radnih skupina za reviziju zaštite okoliša te za financijsku modernizaciju i regulatornu reformu.

U lipnju 2014. godine sudjelovali smo na IX. kongresu EUROSAI-ja, organiziravši i održavši radionicu nazvanu „Mjerenje vlastite uspješnosti”, kao i na XLI. i XLII. sastanku upravnog odbora EUROSAI-ja (kao član tog odbora od 2011. godine).

Nastavili smo biti aktivnim sudionikom u radnim tijelima EUROSAI-ja, posebice u radnim skupinama za informacijske tehnologije i za reviziju zaštite okoliša, odboru za praćenje uspostave i vođenja elektroničke baze podataka o dobrim primjerima iz prakse u vezi s kvalitetom revizija i projektnoj skupini za reviziju i etiku. Sud je također postao članom novoosnovane radne skupine za reviziju sredstava izdvojenih za oporavak od katastrofa i elementarnih nepogoda.

U okviru zajedničkih konferencija regionalnih radnih skupina INTOSAI-ja, Sud je aktivno sudjelovao na II. zajedničkoj konferenciji ASOSAI-ja² i EUROSAI-ja koja je bila usmjerena na pouke iz prethodnih iskustava u usvajanju standarda ISSAI³ i njihovih posljedica u budućnosti.

Važni događaji

Međunarodni pregled Suda koji su obavili stručnjaci iste razine

Sud je 2013. godine pozvao VRI-jeve Francuske, Njemačke i Švedske da kao stručnjaci iste razine provedu pregled naše prakse obavljanja revizija uspješnosti. Pregled stručnjaka iste razine temeljio se na iskustvima svih triju partnera i bio je vrlo koristan postupak i za Sud i za provoditelje pregleda. Metodologija se temeljila na općenito priznatim kriterijima kojima je uređen rad VRI-jeva, a u obzir su uzete i smjernice iznesene u međunarodnim standardima.

Pregled stručnjaka iste razine objavljen je 2014. godine na našim internetskim stranicama (eca.europa.eu). Stručnjaci iste razine u njemu su zaključili da je od posljednjeg pregleda 2008. godine Sud ostvario znatan napredak. Analizirali smo izazove koji su posljedica složenog institucionalnog okvira EU-a te smo poduzeli niz koraka za dodatno poboljšanje djelotvornosti i učinkovitosti naših revizija i kvalitete naših revizijskih izvješća. Stručnjaci iste razine utvrdili su da bismo trebali usavršiti i ubrzati postupak donošenja odluka te poboljšati način iznošenja preporuka u revizijskim izvješćima.

Međunarodnim revizijskim standardima promiču se međunarodni pregledi stručnjaka iste razine. Oni su prilika za vrhovne revizijske institucije da dobiju dobrovoljnu procjenu načina na koji obavljaju svoje zadaće utemeljenu na međunarodnim standardima. Sud je u 2014. godini predvodio pregled stručnjaka iste razine nad vrhovnom revizijskom institucijom Litve te je dobio poziv da pregleda Švicarski federalni ured za reviziju, kao i da sudjeluje u pregledima stručnjaka iste razine nad VRI-jevima Španjolske i Latvije.

Konferencije na visokoj razini o povećanju odgovornosti EU-a

Slijeva nadesno: voditelj kabineta Jacques Sciberras, član Suda Kevin Cardiff, predsjednik Vítor Caldeira i potpredsjednik Europskog parlamenta Olli Rehn.

U listopadu 2014. godine Sud je održao konferenciju na visokoj razini na kojoj su se okupili brojni sudionici čija je zadaća osigurati odgovornost Europske unije za javna sredstva izdvojena za ispunjavanje ciljeva EU-a. Na konferenciji se raspravljalo o nedostatcima, preklapanjima i izazovima koji postoje na razini EU-a i država članica i koji su utvrđeni u našem panoramskom pregledu mehanizama odgovornosti i javne revizije EU-a (vidjeti str. 35.).

Poslužila je kao platforma za raspravu među sudionicima, uključujući zastupnike ili predstavnike Europskog parlamenta, predstavnike Komisije, Suda, Europske središnje banke, Europske investicijske banke, Europskog stabilizacijskog mehanizma, nacionalnih ureda za reviziju i predstavnike akademske zajednice o tome kako bi se ti mehanizmi trebali razvijati s obzirom na razvojne promjene u gospodarskoj, proračunskoj i monetarnoj integraciji. Rasprava je bila usmjerena na odgovornost unutar EU-a, osobito u vezi sa središnjim bankama i nadzornicima, strukturama u razdoblju krize i poslije krize, stvaranjem učinka poluge sredstava EU-a s pomoću vanjskih subjekata i većom usmjerenošću na uspješnost EU-a.

Sudionici konferencije složili su se da je potrebna pojačana suradnja među tijelima vlasti, parlamentima i revizorima na razini EU-a i država članica kako bi se građanima pružila bolja predodžba o tome kakva je uspješnost politika i programa EU-a.

Jačanje partnerstva s nacionalnim tijelima u Litvi

Visoko izaslanstvo Suda posjetilo je u rujnu Litvu radi jačanja partnerstva s njihovim parlamentom, vladom, središnjom bankom i VRI-jem i radi promicanja najbolje uporabe i nadzora potrošnje sredstava EU-a u toj zemlji. Sud i njegovi partneri u Litvi razmijenili su stajališta o prioritetima za povećanje odgovornosti EU-a, radili su na utvrđivanju najboljeg načina suradnje u pogledu promicanja dodane vrijednosti potrošnje sredstava EU-a te su razmotrili kako pomoći donositeljima politika i litavskom parlamentu da iskoriste revizijske rezultate Suda na najbolji mogući način.

Tijekom tog posjeta izaslanstvo Suda aktivno je sudjelovalo u konferenciji litavskog parlamenta o „izazovima povezanim s odgovornošću i javnom revizijom”. Povrh toga, izaslanstvo i partneri raspravljali su o pitanjima povezanim s financijskim i gospodarskim upravljanjem i koristima koje će Litvi donijeti pristupanje europodručju 1. siječnja 2015.

Posjet Litvi bio je prvi u nizu posjeta državama članicama EU-a kojima Sud u narednim godinama želi ojačati partnerstva s nacionalnim tijelima zaduženim za upravljanje sredstvima EU-a i njihov nadzor.

Sastanak izaslanstva Suda i predstavnika Državnog ureda za reviziju Republike Litve.

1U siječnju 2015. godine mreža se sastojala od šest država kandidatkinja (Albanija, bivša jugoslavenska Republika Makedonija, Island, Crna Gora, Srbija i Turska) te jedne potencijalne države kandidatkinje (Bosna i Hercegovina). Od studenoga 2013. godine Kosovo* sudjeluje u mreži kao promatrač.

*Ovaj naziv ne dovodi u pitanje stajališta o statusu i u skladu je s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o proglašenju neovisnosti Kosova.

2Azijska organizacija vrhovnih revizijskih institucija.

3Međunarodni standardi vrhovnih revizijskih institucija.

Upravljanje našom institucijom

Kolegij Suda

Kolegij Suda čini po jedan član iz svake države članice. Sukladno Ugovoru, mandat članova Suda traje šest godina i može se obnoviti.

Članovi se raspodjeljuju u jedno od ukupno pet revizijskih vijeća. Revizijska vijeća usvajaju izvješća i mišljenja te donose odluke o širim strateškim i administrativnim pitanjima. Svaki je član također odgovoran i za svoje zadatke koji su u prvom redu revizijske prirode. Povezane revizijske aktivnosti obavljaju revizori Suda pod rukovodstvom nadležnog člana Suda kojemu pomažu djelatnici njegovog kabineta. Nadležni član zatim predstavlja izvješće revizijskom vijeću i/ili Sudu u punom sastavu radi njegova usvajanja, a potom i Europskom parlamentu, Vijeću i drugim relevantnim dionicima, uključujući i medije.

Tijekom 2014. godine, nakon što su ih predložile matične države članice te nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, Vijeće Europske unije imenovalo je šest novih članova Europskog revizorskog suda. Četiri člana – Alex Brenninkmeijer (Nizozemska), Danièle Lamarque (Francuska), Nikolaos Milionis (Grčka), Phil Wynn Owen (Ujedinjena Kraljevina) – pridružili su se Sudu 1. siječnja, a preostala dva člana – Klaus-Heiner Lehne (Njemačka) i Oskar Herics (Austrija) – pridružila su se 1. ožujka 2014.

Dana 23. siječnja 2014. 28 članova Suda po treći je put izabralo gospodina Vítora da Silvu Caldeiru za predsjednika Suda na mandat od tri godine. Predsjednik nadzire uspješnost rada Suda te ga predstavlja u vanjskim odnosima.

Članovi Suda na kraju 2014. godine.

Tisućiti sastanak članova Suda 27. listopada 2014.

Strategija Suda za razdoblje od 2013. do 2017. godine: ostvareni napredak

Sud je 2014. bio u drugoj godini provedbe svoje strategije za razdoblje od 2013. do 2017. godine. Tijekom tog razdoblja cilj je postići najveću moguću vrijednost našeg doprinosa javnoj odgovornosti EU-a. Kako bi se taj cilj ispunio, glavni prioriteti su:

οusmjeravanje publikacija Suda na povećanje odgovornosti EU-a;

οsuradnja s drugima radi poticanja doprinosa Suda odgovornosti EU-a;

οdodatni razvoj Suda kao profesionalne revizijske institucije;

οšto bolja uporaba znanja, vještina i stručnosti Suda;

οdokazivanje uspješnosti i odgovornosti Suda.

Na temelju strategije 2014. godine započete su znatne promjene u načinu našeg ustroja. Dvije interne strateške radne skupine za usavršavanje revizijskog procesa i za jasnije utvrđivanje uloga i zadaća iznijele su svoje rezultate. U približno isto vrijeme objavljeno je izvješće Europskog parlamenta o budućnosti Suda i predstavljeni su rezultati pregleda koji su nad Sudom proveli stručnjaci iste razine.

Provedba različitih preporuka konsolidirana je u veliki projekt reforme koji je pokrenut krajem 2014. godine i nastavit će se do sredine 2016. godine. Reforma ima dva cilja. Prvi je usavršavanje revizijskog procesa. Kada je riječ o tematskim izvješćima, time bi se trebalo skratiti vrijeme potrebno za njihovu izradu, a u pogledu godišnjeg izvješća namjera je postići veću usredotočenost i uštedu resursa. Drugi je cilj preobrazba Suda u organizaciju čiji ustroj omogućava prilagođavanje pojedinačnim zadatcima. Time će se našoj instituciji u većoj mjeri omogućiti da usmjerava resurse na one revizije i preglede kojima se ostvaruje najveća dodana vrijednost za građane EU-a.

Mjerenje uspješnosti Suda

Od 2008. godine Sud upotrebljava ključne pokazatelje uspješnosti (KPU) kako bi obavještavao rukovodeću razinu o napretku k ostvarenju ciljeva, kako bi se pružila potpora postupku donošenja odluka te kako bi se o uspješnosti obavijestili i naši dionici. Ti pokazatelji odražavaju naše prioritete i dokazuju našu uspješnost i odgovornost kao stručne revizijske institucije.

Cilj je takvih pokazatelja mjeriti ključne elemente kvalitete i učinka našeg rada, osobito vodeći računa o mišljenju ključnih dionika, kao i mjeriti učinkovitost i djelotvornost uporabe naših resursa. Ključni pokazatelji uspješnosti ažurirani su za strateško razdoblje od 2013. do 2017. godine.

Kvaliteta i učinak rada Suda

Sud procjenjuje kvalitetu i učinak svojih izvješća na temelju ocjena dionika, pregleda stručnjaka i praćenja provedbe preporuka Suda za unaprjeđenje financijskog upravljanja EU-om. Povrh toga, Sud mjeri svoju zastupljenost u medijima.

Ocjene dionika

Pozvali smo svoje glavne dionike – Odbor Europskog parlamenta za proračunski nadzor i Odbor Europskog parlamenta za proračune, Odbor Vijeća za proračun, glavne revizijske subjekte u Komisiji i europskim agencijama te čelnike VRI-jeva EU-a – da ocijene razinu korisnosti i učinka izvješća koja smo objavili 2014. godine na ljestvici s pet ocjena koje se kreću od vrlo niske do vrlo visoke.

Ocjena dionika

Odgovori ukazuju na to da 94 % glavnih dionika ocjenjuje izvješća Suda korisnima za njihov rad (98 % u 2013.) te ih 91 % smatra da imaju učinak na njihov rad (94 % u 2013.).

Stručni pregledi

Svake godine neovisni vanjski stručnjaci pregledavaju sadržaj i način izlaganja sadržaja određenog uzorka naših izvješća radi procjene kvalitete. Stručnjaci su 2014. godine procijenili osam tematskih izvješća i godišnja izvješća za 2013. godinu. Ocijenili su kvalitetu različitih aspekata tih izvješća ljestvicom od 1 („izrazito niska kvaliteta”) do 4 („visoka kvaliteta”).

Rezultati se posljednjih godina vrlo malo mijenjaju i ukazuju na zadovoljavajuću kvalitetu naših izvješća.

Stručni pregledi izvješća Suda

Praćenje provedbe preporuka

Preporuke koje iznosimo u svojim revizijskim izvješćima važan su način na koji doprinosimo poboljšanju financijskog upravljanja EU-om. Neke se preporuke mogu provesti brzo, dok je za druge potrebno više vremena zbog njihove složenosti.

Sustavno pratimo mjeru u kojoj su revizijski subjekti proveli naše preporuke. Do kraja 2014. godine provedeno je 69 % od gotovo šest stotina preporuka iznesenih u razdoblju od 2011. do 2014. godine. Riječ je o povećanju stope provedbe sa 60 % koliko je iznosila u 2013. godini za preporuke iznesene u razdoblju od 2010. do 2013. godine.

Provedba preporuka Suda po godinama iznošenja preporuka

Zastupljenost u medijima

Pokazatelj naše zastupljenosti u medijima ukazuje na naš medijski utjecaj. Povezan je sa strateškim ciljem podizanja svijesti o našoj instituciji, našim publikacijama i revizijskim nalazima i zaključcima koje iznosimo.

Tijekom 2014. godine pronašli smo preko 5 100 internetskih članaka povezanih s našim tematskim izvješćima, godišnjim izvješćima za 2013. godinu i općenito sa samom institucijom. Među njima, 40 % odnosilo se na naša revizijska izvješća, a u ostatku su se naša institucija i rad spominjali u općenitijem kontekstu.

Teme obrađivane u medijima

O tematskom izvješću
Suda o zračnim lukama
objavljeno je više od

800

članaka

Učinkovita i djelotvorna uporaba resursa

Procjenjujemo učinkovitost i djelotvornost uporabe svojih resursa u pogledu naše sposobnosti provedbe programa rada, obavljanja pravodobnih revizija i osiguravanja stručnosti našeg osoblja.

Provedba programa rada

Svoje revizijske i druge zadatke planiramo u godišnjem programu rada te pratimo napredak tijekom cijele godine.

U 2014. godini proveli smo 95 % programa rada (90 % u 2013.). Godišnja izvješća i posebna godišnja izvješća izrađena su sukladno planu, a kada je riječ o tematskim izvješćima po planu ih je izrađeno 85 % (70 % u 2013.). Revizije uspješnosti koje nisu dovršene 2014. godine prenesene su u 2015. godinu.

Provedba programa rada Suda za 2014. godinu

Izrada tematskih izvješća

Kako bi imala učinak, naša tematska izvješća moraju biti sastavljena na vrijeme. Posljednjih godina uspjeli smo skratiti vrijeme potrebno za izradu naših revizijskih izvješća. Strategijom za razdoblje od 2013. do 2017. godine želimo u tom pogledu otići još korak dalje te bi njezin učinak trebao biti mjerljiv tijekom nekoliko sljedećih godina.

Tijekom 2014. godine izradili smo 24 tematska izvješća od čega ih je 42 % dovršeno unutar ciljnog vremenskog roka od 18 mjeseci (37 % u 2013.). Prosječno vrijeme izrade tematskih izvješća iz 2014. godine bilo je 19 mjeseci (u odnosu na 20 mjeseci u 2013.).

Trajanje izrade tematskih izvješća sastavljenih 2014. godine

Stručno osposobljavanje

U skladu sa smjernicama koje je objavila Međunarodna federacija računovođa, Sud nastoji osigurati u prosjeku 40 sati (5 dana) nejezičnog stručnog osposobljavanja po revizoru.

Broj dana stručnog osposobljavanja po revizoru godišnje

Još jednom smo premašili cilj za stručno osposobljavanje revizora, u čemu se odražava važnost koju pridajemo usavršavanju osoblja.

Kada se u obzir uzme i učenje jezika, naši revizori u prosjeku su 2014. godine imali 10 dana osposobljavanja.

Podrška revizijskim aktivnostima

Ljudski resursi

Raspodjela osoblja

Zbog teškog stanja europskih javnih financija, Sud je nastavio smanjivati broj osoblja za 1 % godišnje tijekom petogodišnjeg razdoblja (od 2013. do 2017.), kao što je utvrđeno Međuinstitucijskim sporazumom o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju iz prosinca 2013. godine.

Stoga je broj radnih mjesta 2014. godine smanjen sa 891 na 882 dužnosnika i privremena djelatnika (što ne uključuje članove Suda, ugovorno osoblje, ustupljene nacionalne stručnjake i stažiste). Od toga broja 561 djelatnik radi u revizijskim vijećima, uključujući i 113 djelatnika u kabinetima članova Suda.

Radi doprinosa cilju što bolje uporabe resursa, u svim su se aktivnostima u 2014. godini i dalje tražile i uvodile mjere za povećanje učinkovitosti u skladu s nastojanjem da se postupci pojednostave. Preraspodjela osoblja iz popratnih službi u revizijske službe nastavila se i u 2014. godini. Međutim, taj je učinak smanjen preraspodjelom pojedinih popratnih službi iz kabineta članova Suda u centraliziranu administrativnu službu te premještanjem osoblja zaduženog za komunikaciju i odnose s institucijama u Predsjedništvo.

Zapošljavanje

Osoblje Suda ima široku paletu akademskog i profesionalnog iskustva te se kvaliteta njihovog rada i predanost odražavaju u rezultatima rada institucije. Naša politika zapošljavanja slijedi opća načela i uvjete zapošljavanja u institucijama EU-a, a zaposlenici obuhvaćaju i stalne javne službenike i osoblje s ugovorima na određeno vrijeme. Javne natječaje za radna mjesta na Sudu organizira Europski ured za odabir osoblja (EPSO).

U 2014. godini organiziran je interni natječaj za razred AST 1 te je proveden postupak odabira glasnogovornika. Sud je tijekom godine omogućio i stažiranje za 77 diplomanata u trajanju od tri do pet mjeseci.

Sud je 2014. godine zaposlio 78 djelatnika: 31 dužnosnika, 29 privremenih djelatnika, 13 ugovornih djelatnika i pet ustupljenih nacionalnih stručnjaka. Sud je zabilježio osobit uspjeh u pogledu zapošljavanja novog osoblja na revizorskim radnim mjestima. Broj slobodnih radnih mjesta od 2011. godine iznosi gotovo 3 % (27 mjesta na dan 31. prosinca 2014.).

Raspodjela osoblja Suda na dan 31. prosinca 2014. | 2012. | 2013. | 2014.
Revizija | 573 | 576 | 561
Prevođenje | 143 | 147 | 141
Administracija | 139 | 137 | 141
Predsjedništvo | 32 | 31 | 39
Ukupno | 887 | 891 | 882

Ravnomjerna zastupljenost spolova

Sud, kao i ostale institucije EU-a, pri upravljanju ljudskim resursima i zapošljavanju provodi politiku jednakih prilika. Zahvaljujući postupnom povećanju udjela žena tijekom godina, postigli smo podjednaku zastupljenost muškaraca (50 %) i žena (50 %) među svojim osobljem.

Tablica u nastavku prikazuje omjer muškaraca i žena prema razini odgovornosti na dan 31. prosinca 2014., koji se već nekoliko godina vrlo malo mijenja.

Zastupljenost spolova po kategorijama osoblja u 2014. godini

Osobe na rukovodećim mjestima po državljanstvu i spolu na dan 31. prosinca 2014.

Žene | Muškarci | Državljanstvo¹ | Ravnatelji | Voditelji odjela
| 4 | belgijsko | 1 | 3
1 |  | bugarsko |  | 1
| 1 | češko |  | 1
1 | 1 | dansko |  | 2
3 | 4 | njemačko | 1 | 6
| 1 | estonsko |  | 1
| 3 | irsko | 1 | 2
1 | 2 | grčko | 1 | 2
3 | 4 | španjolsko | 1 | 6
| 8 | francusko | 1 | 7
| 1 | hrvatsko |  | 1
1 | 2 | talijansko |  | 3
|  | ciparsko |  |
1 |  | latvijsko |  | 1
1 | 1 | litavsko | 1 | 1
|  | luksemburško |  |
| 1 | mađarsko |  | 1
1 |  | malteško |  | 1
1 | 1 | nizozemsko |  | 2
| 1 | austrijsko |  | 1
| 1 | poljsko |  | 1
2 | 1 | portugalsko |  | 3
1 |  | rumunjsko |  | 1
1 |  | slovensko |  | 1
| 1 | slovačko |  | 1
1 |  | finsko |  | 1
1 |  | švedsko |  | 1
1 | 8 | britansko | 4 | 5
21 | 46 | Ukupno | 11 | 56

1Po protokolarnom redoslijedu država članica.

Cilj je akcijskog plana Suda za pružanje jednakih prilika postići ravnomjernu zastupljenost spolova na svim razinama. Nakon nekoliko posljednjih postupaka zapošljavanja, 48 % cjelokupnog osoblja u razredima od AD 5 pa do AD 8 su žene (što je porast u odnosu na 43 % u 2009.).

Budući da se u narednih pet do deset godina očekuju velike promjene među višim rukovoditeljima, sve veći udio žena na razini AD trebao bi u budućnosti pridonijeti većem udjelu žena na rukovodećim mjestima.

Dobni profil

Dobni profil aktivnog osoblja na dan 31. prosinca 2014. ukazuje na to da 53 % našeg osoblja ima 44 godine ili manje.

Među naših 67 ravnatelja i voditelja odjela, njih 27 (40 %) ima 55 godina ili više. Zbog toga će u narednih pet do deset godina zbog njihovog odlaska u mirovinu doći do promjena među višim rukovoditeljima.

Usluge podrške

Stručno osposobljavanje

Kako bi se Sud dodatno razvijao kao stručna revizijska institucija i kako bi se znanje, vještine i stručnost naše institucije što bolje upotrebljavali, našem je osoblju potrebno stalno usavršavanje kako bi bili upućeni u razvojne promjene u struci i razvijali nove vještine. Osim toga, naše revizorsko okruženje zbog svoje specifične prirode nalaže da zaposlenici dobro poznaju strane jezike.

U 2014. godini naše je osoblje – i revizorsko i nerevizorsko – u prosjeku prisustvovalo na osam dana stručnog osposobljavanja. Udio tečajeva jezika u stručnom osposobljavanju nastavlja se smanjivati. U 2014. godini taj je udio iznosio 43 % od ukupnog broja u odnosu na 46 % u 2013.

Kako bismo što bolje iskoristili raspoložive resurse i tehnologiju, 2014. godine započeli smo našem osoblju pružati prilagođene tečajeve e-učenja s mješovitom nastavom u smislu da se sudionici elektroničkim putem upoznaju s općim teoretskim dijelom, a tek potom odlaze u učionicu. Povrh toga, nastavili smo organizirati prezentacije unutarnjih i vanjskih stručnjaka o razvojnim promjenama u području revizije i drugim važnim područjima, u sklopu našeg cilja interne razmjene znanja i ostanka naših revizora za kormilom razvojnih promjena u području revizije javnog sektora.

Prevođenje

Prevođenje je djelatnost kojom se pruža potpora reviziji i koja Sudu omogućuje da ostvari svoju misiju i ispuni naše komunikacijske ciljeve u smislu dostupnosti naših publikacija na jezicima građana EU-a. U 2014. godini ukupna količina prevedenih materijala bila je 4 % veća nego 2013. godine. Više od 98 % prijevoda dovršeno je na vrijeme.

Povrh uobičajenih prevoditeljskih zadataka, Uprava Suda za prevođenje dodatno je pojačala uključenost prevoditelja u revizije i osnovne procese naše institucije: prevoditelji su pružili jezičnu podršku tijekom 40 terenskih revizijskih posjeta po cijelom EU-u, kao i tijekom izrade revizijskih izvješća.

Tijekom 2014. godine Uprava za prevođenje usredotočila se na osiguravanje kvalitete. U tu je svrhu usvojila prvi priručnik za osiguravanje kvalitete prijevoda i razradila sustav za slanje povratnih informacija naručitelja. Na koncu, u cilju povećanja učinkovitosti naših usluga preispitali smo i optimizirali postupke rada na prijevodima i, u suradnji s Upravom za informacijsku tehnologiju, započeli s njihovom automatizacijom.

Informacijska tehnologija

U 2014. godini, povrh uspješne prilagodbe relevantnih informacijskih sustava odredbama iz novog pravilnika o osoblju:

•Uprava za informacijsku tehnologiju konsolidirala je ulaganje u upravljanje znanjem: dovršene su novije inačice alata za potporu reviziji (Assyst2) koje su omogućile upravljanje radom na jamstvenoj izjavi za 2014. godinu u sklopu tog novog sustava. Naše internetske stranice (eca.europa.eu) sada su prilagođene za pregledavanje i na mobilnim uređajima poput pametnih telefona, a uspješno je uveden i novi intranet u kojem se veći naglasak stavlja na razmjenu i širenje znanja.

•Uprava je provela određene nove projekte za poticanje djelotvornosti i učinkovitosti Suda: sustav za upravljanje revizijama u potpunosti je funkcionalan za planiranje revizija i izvješćivanje o vremenu provedenom na pojedinim radnim zadatcima, alat Europske komisije za strojno prevođenje MT@EC stavljen je na raspolaganje svim djelatnicima u sklopu paketa internih alata, postavljena je nova inačica sustava za službeno registriranje dokumenata Suda (Adonis 2), napravljeni su prvi koraci k sastancima Suda bez papira i doprinijelo se mobilnosti revizora s pomoću novih mobilnih uređaja (poput prijenosnih skenera, prijenosnih računala s dvije particije i sl.).

Sva razvojna rješenja i nadogradnje uvedeni su uz istodobno očuvanje sigurnosti operacija i kontinuiteta poslovanja: primjerice, u tu je svrhu u rujnu 2014. godine provedeno cjelovito ispitivanje oporavka od katastrofe nakon preseljenja u zgradu K3, te su modernizirani ključni elementi IT-a (npr. započinjanjem migracije sustava e-pošte na Sudu).

Administracija i oprema

Misija je Uprave za financije i podršku pružiti prikladne resurse i usluge te pomoći Sudu u ispunjavaju njegove misije i ostvarenju njegovih ciljeva, kao i osigurati da su omogućena sva potrebna financijska sredstva i uspostavljene sve unutarnje kontrole i računovodstveni mehanizmi za pružanje potpore aktivnostima Suda. U 2014. godini Uprava je nastavila s radom usmjerenim na daljnje poboljšanje učinkovitosti i ekonomičnosti svojih aktivnosti.

Radimo za izradi sustava za upravljanje okolišem za našu instituciju u skladu s načelima sustava za upravljanje okolišem i neovisno ocjenjivanje (EMAS), a cilj nam je dobiti certifikat do kraja 2016. godine.

Tijekom 2014. godine proveli smo nekoliko aktivnosti koje su donijele opipljive rezultate i koje dokazuju našu predanost zaštiti okoliša, uključujući:

•donošenje politike zaštite okoliše;

•provedbu analize utjecaja na okoliš i reviziju pravne usklađenosti;

•povećanje broja kampanja za podizanje svijesti osoblja o zaštiti okoliša s četiri u 2013. na osam u 2014. godini;

•dobivanje ekološkog certifikata BREEAM (vodeća svjetska metoda za osmišljavanje i procjenu održivih zgrada) za zgradu K3 i zadržavanje certifikata za uzorno zbrinjavanje otpada; i

•promicanje održivog prijevoza među osobljem otvaranjem nove prostorije za bicikle s tuševima i svlačionicama za bicikliste, postavljanjem postaje za punjenje električnih automobila i čuvanjem najboljih parkirnih mjesta za osobe koje dijele prijevoz do radnog mjesta.

Financijske informacije

Sud se financira iz općeg proračuna Europske unije. Naš proračun predstavlja oko 0,093 % ukupne potrošnje EU-a i 1,58 % ukupne administrativne potrošnje. U 2014. godini ukupna stopa izvršenja proračuna iznosila je 98,8 %, za razliku od 2013. godine kada je iznosila 92 %.

Poboljšanje u stopi izvršenja uglavnom proizlazi iz bolje procjene i programiranja rashoda iz glave 1., uz prosječnu stopu provedbe od 98,8 %. Prosječna stopa izvršenja proračuna za glavu 2. iznosila je 98,4 %.

Izvršenje proračuna za 2014. godinu

FINANCIJSKA GODINA 2014. | Konačna odobrena sredstva¹ | Obveze | % uporabe (odob. sred. / obv.) | Plaćanja
Glava 1.: Osobe koje rade u instituciji |  |  |  | (u tisućama eura)
10 – Članovi institucije | 15 190 | 14 554 | 96 % | 14 420
12 – Dužnosnici i privremeno osoblje | 93 180 | 92 774 | 99 % | 92 745
14 – Ostalo osoblje i vanjske usluge | 4 191 | 4 113 | 98 % | 4 071
162 – Službena putovanja | 3 350 | 3 119 | 93 % | 2 641
161 + 163 + 165 – Ostali rashodi koji se odnose na osobe koje rade u instituciji | 2 629 | 2 592 | 98 % | 1 957
Ukupno glava 1.: | 118 540 | 117 152 | 99 % | 115 834
Glava 2.: Zgrade, pokretnine, oprema i razni troškovi poslovanja
20 – Nekretnine | 2 564 | 2 541 | 99 % | 1 830
210 – Informacijska tehnologija i telekomunikacije | 7 199 | 7 199 | 100 % | 3 581
212 + 214 + 216 – Pokretnine i popratni troškovi | 1 543 | 1 541 | 99 % | 686
23 – Tekući administrativni rashodi | 552 | 532 | 96 % | 450
25 – Sastanci, konferencije | 703 | 649 | 92 % | 466
27 – Informiranje i izdavaštvo | 2 397 | 2 264 | 94 % | 1 316
Ukupno glava 2.: | 14 958 | 14 726 | 98 % | 8 329
Sveukupno Europski revizorski sud | 133 498 | 131 878 | 99 % | 124 163

1Izvorno usvojeni proračun i prijenosi odobrenih sredstava izvršeni tijekom godine.

Proračun za 2015. godinu

Proračun za 2015. godinu donosi smanjenje od 0,4 % u odnosu na 2014. godinu.

Proračun za 2015. godinu

PRORAČUN¹
2015.
(u tisućama eura)
2014.
(u tisućama eura)

Glava 1.: Osobe koje rade u instituciji

10 – Članovi institucije²
10 291
15 175

12 – Dužnosnici i privremeno osoblje
97 420
93 180

14 – Ostalo osoblje i vanjske usluge
4 301
4 096

162 – Službena putovanja
3 700
3 700

161 + 163 + 165 – Ostali rashodi koji se odnose na osobe koje rade u instituciji
2 669
2 612

Ukupno glava 1.:
118 381
118 763

Glava 2.: Zgrade, pokretnine, oprema i razni troškovi poslovanja

20 – Nekretnine
3 080
3 350

210 – Informacijska tehnologija i telekomunikacije
7 152
7 110

212 + 214 + 216 – Pokretnine i popratni troškovi
785
808

23 – Tekući administrativni rashodi
426
438

25 – Sastanci, konferencije
717
768

27 – Informiranje i izdavaštvo
2 365
2 261

Ukupno glava 2.:
14 525
14 735

Sveukupno Europski revizorski sud
132 906
133 498

1U tablici je prikazan izvorno usvojeni proračun.

2Na temelju prijedloga Komisije da se rashodi povezani s mirovinama članova svih institucija EU-a prebace u Komisijin odjeljak proračuna, kojim su već obuhvaćene rashodi za mirovine osoblja svih institucija, rashodi povezani s mirovinama članova Suda prebačeni su u Komisijin odjeljak usvojenog proračuna za 2015. godinu.

Revizija i odgovornost

Unutarnja revizija Suda

Unutarnji revizor savjetuje Sud o postupanju u rizičnim situacijama, i to donošenjem mišljenja o kvaliteti upravljačkih i kontrolnih sustava, kao i iznošenjem preporuka s ciljem poboljšanja provedbe operacija i promicanja dobrog financijskog upravljanja. Nadalje, unutarnji revizor pruža potporu radu vanjskih revizora čija je zadaća potvrditi računovodstvenu dokumentaciju institucije. Unutarnji revizor izvijestio je Sud o revizijama obavljenima tijekom 2014. godine, kao i o nalazima, iznesenim preporukama i postupanjima po tim preporukama. Isto tako, Sud svake godine izvješćuje Europski parlament i Vijeće o rezultatima unutarnje revizije.

U listopadu 2014. godine naša je služba za unutarnju reviziju dobila potvrdu o sukladnosti s definicijom unutarnje revizije, etičkog kodeksa i standarda koju je donio Institut internih revizora (IIA). Ta je potvrda plod iscrpne procjene kvalitete naše službe za unutarnju reviziju koju je proveo vanjski procjenitelj Deloitte Sàrl na zahtjev našeg unutarnjeg revizora i revizorskog odbora te kako bi se uskladili sa standardima IIA-a za stručnu praksu unutarnjih revizija.

Vanjska revizija Suda

Neovisni vanjski revizor revidira godišnju računovodstvenu dokumentaciju Suda. To je važan sastavni dio politike Suda da na sebe primjenjuje ista načela transparentnosti i odgovornosti kao i na svoje revizijske subjekte.

Izvješće vanjskog revizora PricewaterhouseCoopers Sàrl o računovodstvenoj dokumentaciji Suda za financijsku godinu 2013. objavljeno je 18. rujna 2014.

Mišljenja vanjskog revizora – financijska godina 2013.

Za financijske izvještaje:

„Mišljenja smo da financijski izvještaji istinito i pošteno prikazuju financijsko stanje Europskog revizorskog suda na dan 31. prosinca 2013. te njegovo financijsko poslovanje i novčane tokove za tu dovršenu godinu u skladu s odredbama Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 966/2012 od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije te Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Financijske uredbe.”

Za uporabu resursa i kontrolu postupaka:

„Na temelju našeg rada koji je opisan u ovom izvješću nismo opazili ništa zbog čega bismo smatrali da u svim značajnim aspektima i na temelju prethodno opisanih kriterija:

•resursi dodijeljeni Sudu nisu iskorišteni u predviđene svrhe;

•uspostavljenim kontrolnim postupcima nisu pružena jamstva potrebna za osiguravanje usklađenosti financijskog poslovanja s važećim pravilima i propisima.”

Izjava dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja

Ja, niže potpisani glavni tajnik Europskog revizorskog suda, u svojstvu dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja, izjavljujem:

•da su informacije u ovom izvješću istinite i točne; te

•da imam razumno jamstvo:

-da su resursi dodijeljeni za aktivnosti opisane u ovom izvješću iskorišteni u predviđene svrhe i u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja;

-da se uspostavljenim kontrolnim postupcima pružaju potrebna jamstva o zakonitosti i pravilnosti transakcija povezanih s računovodstvenom dokumentacijom i osigurava odgovarajuće postupanje u slučaju optužbi ili sumnji na prijevaru; te

-da su troškovi i koristi kontrola bili prikladni.

Ovo se jamstvo temelji na mojoj prosudbi i informacijama koje su mi dostupne, kao što su izvješća i izjave dužnosnika za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja, izvješća unutarnjeg revizora i izvješća vanjskog revizora za prethodne financijske godine.

Potvrđujem da nemam znanja ni o čemu što nije navedeno u ovom izvješću, a što bi moglo naštetiti interesima ove institucije.

Sastavljeno u Luxembourgu 26. veljače 2015.

Eduardo Ruiz García
Glavni tajnik