EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).

Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015

Print | ISBN 978-92-872-2161-2 | ISSN 1831-130X | doi:10.2865/905602 | QJ-AA-15-001-HU-C
PDF | ISBN 978-92-872-2106-3 | ISSN 2362-955X | doi:10.2865/010323 | QJ-AA-15-001-HU-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2153-7 | ISSN 2362-955X | doi:10.2865/074862 | QJ-AA-15-001-HU-E

© Európai Unió, 2015

A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?

Ingyenes kiadványok:

•egy példány:
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),

•több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész
területéről) (*).

(*)A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).

Megvásárolható kiadványok:

•az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).

2015. február 1-jén váratlanul elhunyt kollégánk, Henrik Otbo, az Európai Számvevőszék tagjának emlékére

Henrik Otbo 1949-ben született Dániában. 1995-től 2012-ig volt a Dán Számvevőszék elnöke. 2012. március 1-je óta volt az Európai Számvevőszék tagja. A CEAD kamara (Koordináció, értékelés, minőségbiztosítás és fejlesztés) tagjaként elsősorban az ellenőrzési és felülvizsgálati tevékenységek fejlesztéséért felelt.

Henrik Otbo egész életét a közpénzellenőrzés ügyének szentelte, és az INTOSAI Szakmai Standardok Bizottságának elnökeként vezető szerepet vitt a Legfőbb Ellenőrző Intézmények nemzetközi standardjainak kidolgozásába. Távozásával hatalmas veszteség érte Számvevőszékünket, egykori munkatársait a Dán Számvevőszéken és a könyvvizsgálat világát.

Európai Számvevőszék

Küldetésnyilatkozat

Az Európai Számvevőszék a Szerződés által az uniós pénzügyek ellenőrzése céljából létrehozott uniós intézmény. A Számvevőszék az Unió külső ellenőreként elősegíti az Unió pénzgazdálkodásának javítását, az elszámoltathatóság és átláthatóság fokozását, és az uniós polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként tevékenykedik.

Jövőkép

A Számvevőszék független és dinamikus, feddhetetlenségéről és pártatlanságáról ismert intézmény, melynek szakértelmét, munkájának minőségét és hatását tisztelet övezi, az uniós pénzgazdálkodás javítása terén nyújtott közreműködése pedig döntő fontosságú a munkájában érdekelt felek számára.

Értékek

Függetlenség, feddhetetlenség és pártatlanság
Szakmai színvonal
Többletérték előállítása
Kiválóság és hatékonyság

Az intézményt, tagjait és munkatársait egyaránt függetlenség, feddhetetlenség és pártatlanság jellemzi.

A Számvevőszék, külső utasítást nem kérve és külső nyomásnak nem engedve, pártatlanul, ugyanakkor az érintettek véleményét figyelembe véve végzi ellenőrzéseit.
Munkája során minden szempontból példamutató szakmai színvonalat tart fenn.

Az Unióban és világszerte részt vesz a közpénzek ellenőrzésének továbbfejlesztésében.
Releváns, időszerű és kiváló minőségű jelentéseket készít, amelyek megalapozott megállapításokon és bizonyítékokon nyugszanak, érdemben foglalkoznak az érdekeltek gondjaival, és erőteljes, irányadó üzeneteket közvetítenek.

Kiveszi részét az Unió irányításának tényleges javításából és az uniós pénzeszközök kezelésének elszámoltathatóbbá tételéből.
Meglátja az egyénekben rejlő értékeket, fejleszti képességeiket, és jutalmazza a teljesítményt.

Eredményes kommunikációval erősíti a csapatszellemet.

Munkájában minden szempontból a lehető leghatékonyabban jár el.

Tartalomjegyzék

Európai Számvevőszék

Elnöki előszó

Gyors áttekintés a 2014-es évről

Tevékenységeink

A Számvevőszék vezetősége

Tevékenységeink

Ellenőrzési jelentéseink és egyéb kiadványaink

Kapcsolattartás az érdekelt felekkel

Együttműködés más legfőbb ellenőrző intézményekkel

Jelentős események

A Számvevőszék vezetősége

A Számvevőszék testülete

A Számvevőszék teljesítményének mérése

Ellenőrzés-támogatás

Emberi erőforrások

Támogatási szolgáltatások

Pénzügyi információk

Ellenőrzés és elszámoltathatóság

A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő nyilatkozata

Elnöki előszó

Kedves Olvasó!

A 2014-es év a változás fontos pillanata volt az Unió és az uniós pénzügyek számára. Az Unió az Európai Központi Bank feladatává tette, hogy felügyelje az euróövezet nagyobb bankjait. Ez volt az első olyan év, amikor már az új, 2014–2020-as többéves pénzügyi keret szabályozta az uniós költségvetés felhasználásának módját. Összetételét tekintve jelentős mértékben megújult az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság, akárcsak az Európai Számvevőszék, ahol hat új tagot üdvözölhettünk.

2014-ben intézményünk rekordszámú, 91 jelentést, véleményt és egyéb kiadványt dolgozott ki. Ezek a Számvevőszék pénzügyi, szabályszerűségi, illetve teljesítmény-ellenőrzéseinek az eredményei, részben a Számvevőszék pénzügyi és gazdasági irányításra vonatkozó új felelősségi köreiből adódóan. A kiadványok számos fontos megállapítást, következtetést és ajánlást tartalmaznak az Unió pénzgazdálkodásának javításával és elszámoltathatóbbá tételével kapcsolatban, a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozóan. Legfontosabb mondanivalóik közül számosat ez a tevékenységi jelentés is bemutat.

Célunk az is, hogy ellenőrzési munkánk tapasztalatai alapján az érdekelt feleknek a lehető legvilágosabb képet adjuk az Unió előtt álló kihívásokról az uniós szakpolitikák finanszírozása és végrehajtása terén. Ezt szem előtt tartva – és a jelentős megújulás pillanatához is hozzájárulva – 2014-ben újfajta termékkel, két ún. állapotfelméréssel álltunk elő. Az egyik állapotfelmérés az uniós elszámoltathatósági és közpénz-ellenőrzési rendszerek hiányosságaival foglalkozik, míg a másik az uniós pénzügyi irányítás előtt álló kihívásokról ad átfogó képet. Ezenkívül az Európai Parlament kérésére közreadtunk egy áttekintést a 2009 és 2013 közötti mezőgazdasági és kohéziós kiadásokra vonatkozó pénzügyi és megfelelőségi ellenőrzéseink eredményeiről.

Mi a Számvevőszéken törekszünk arra, hogy az érdekelt felek a lehető legjobban fel tudják használni munkánk eredményeit. 2014-ben a Számvevőszék többek között kijelölte egyik tagját az intézményközi kapcsolatok felelősének, és kinevezett egy szóvivőt. Számos olyan eseményt is szerveztünk, ahol lehetőség nyílt a magas szintű uniós és tagállami érdekeltekkel folytatott kapcsolattartásra. Jelentésünk kiemeli például az uniós elszámoltathatóságról rendezett konferenciánkat, ahol az uniós források kezelésének és ellenőrzésének számos felelőse gyűlt egybe, köztük európai parlamenti képviselők, az Európai Bizottság és legfőbb ellenőrző intézmények képviselői, valamint elméleti szakemberek. Bevezető beszédet mondott az Európai Parlament alelnöke, az Európai Bizottság korábbi tagja, Olli Rehn. Szintén kiemelten tárgyaljuk számvevőszéki tagokból álló küldöttségünk litvániai látogatását, amelynek során találkoztak parlamenti képviselőkkel, kormánytagokkal, valamint a litván számvevőszék és központi bank képviselőivel.

Munkánkat és az intézményünk reformjára tett intézkedéseinket az egész év során a 2013–2017-es stratégiánk vezérelte. 2014-ben lerövidítettük a különjelentéseink elkészítéséhez szükséges átlagos időt, és egy intézményközi megállapodás értelmében csökkentettük munkatársaink létszámát. Jövőbeli hatékonyság- és eredményességnövelésünk alapjait megvetve belső reformprojektbe kezdtünk. A projekt révén egyrészt belső munkacsoportjainktól és teljesítmény-ellenőrzési gyakorlatunk független társintézményi értékelőitől származó ajánlásoknak, másrészt a Számvevőszék jövőbeli szerepéről szóló európai parlamenti jelentés ajánlásainak megvalósítására fog sor kerülni.

A Számvevőszék székhelye Luxembourgban található, de vizsgálócsoportjaink az ellenőrzési bizonyítékok gyűjtésekor az uniós pénzeszközök felhasználásának bármely helyszínén megfordulhatnak. Tevékenységi jelentésünk áttekintést nyújt a helyszíni vizsgálatokról és elkészült jelentéseinkről. Példaként az uniós finanszírozásban részesült repülőtéri infrastruktúrákra irányuló közelmúltbeli ellenőrzésünket mutatjuk be. Ez az ellenőrzés szemléletes példa arra, hogy a Számvevőszék hogyan teljesíti küldetését, s hogy teljesítmény-ellenőrzései során hogyan értékeli az uniós támogatások hatását és uniós többletértékét. Tanúskodik emellett munkatársainak elhivatottságáról és szakmai hozzáértéséről is. E szakemberek tapasztalataira és kemény munkájára mind intézményünk, mind az általa szolgált polgárok mindig bizalommal hagyatkozhatnak.

Vítor Manuel da Silva Caldeira
elnök

Gyors áttekintés a 2014-es évről

Tevékenységeink

•Éves jelentések a 2013-as pénzügyi évre vonatkozóan az uniós költségvetésről és az Európai Fejlesztési Alapokról;

•51 különálló éves jelentés az uniós ügynökségek, decentralizált szervezetek és közös vállalkozások 2013-as pénzügyi évéről, köztük két összegző jelentés;

•24, adott költségvetési területeket vagy irányítással kapcsolatos kérdéseket – köztük az európai bankfelügyeletet vagy az uniós finanszírozásban részesült repülőtéri infrastruktúrákat – tárgyaló különjelentés;

•Hét vélemény és egyéb kiadvány pénzgazdálkodási kérdésekről, köztük az uniós saját források rendszerének reformjáról és az Európai Parlament működésének központosítása révén elérhető megtakarításokról;

•Két állapotfelmérés,egy az uniós elszámoltathatóság és közpénzellenőrzés előtt álló kihívásokról, egy pedig az uniós pénzügyi irányítást fenyegető kockázatokról;

•Magas szintű konferencia szervezése az uniós elszámolhatóság és közpénzellenőrzés témájában;

•Az uniós tagállamok legfőbb ellenőrző intézményei vezetőiből álló Kapcsolattartó Bizottság ülésének vendégül látása, előtérben a nemzeti legfőbb ellenőrző intézmények és az Európai Számvevőszék közötti együttműködés fokozásával.

A Számvevőszék vezetősége

•2014-ben hat új tag – Alex Brenninkmeijer, Danièle Lamarque, Nikolaos Milionis, Phil Wynn Owen, Klaus-Heiner Lehne és Oskar Herics – érkezett az Európai Számvevőszékhez. A tagok egy harmadik hároméves periódusra újra a Számvevőszék elnökévé választották Vítor Caldeirát, míg Ville Itälä-t kinevezték az intézményközi kapcsolatokért felelős taggá;

•A Számvevőszék 2013–2017-es stratégiája lendületet adott szervezeti felépítésünk átalakításának: beindítottuk az ellenőrzési folyamatunk optimalizálását és erőforrásaink rugalmasabb felhasználását célzó belső reformprojektet;

•Az adminisztratív hatékonyság további javítása az eljárások egyszerűsítése révén, valamint azáltal, hogy álláshelyeket csoportosítottunk át a támogató szolgáltatásoktól az ellenőrzés területére. Az év során esélyegyenlőségi cselekvési tervet hajtottunk végre.

A Számvevőszék székhelye Luxembourgban.

Tevékenységeink

Ellenőrzési jelentéseink és egyéb kiadványaink

A Számvevőszék három fő kiadványa:

•az éves jelentések, amelyek főként az uniós költségvetés és az Európai Fejlesztési Alapok (EFA) pénzügyi és szabályszerűségi ellenőrzéseinek eredményeit tartalmazzák. Külön jelennek meg az uniós ügynökségekről, decentralizált szervezetekről és közös vállalkozásokról szóló különálló éves jelentések;

•az évben folyamatosan megjelenő különjelentések olyan saját hatáskörben választott ellenőrzéseink eredményeit mutatják be, amelyek egyes adott költségvetési területekre vagy irányítási témakörökre irányulnak. Ezek többnyire teljesítmény-ellenőrzések;

•a pénzgazdálkodást befolyásoló új vagy átdolgozott jogszabálytervezetekről készített vélemények és egyéb, áttekintésen alapuló termékek, akár más intézmény kérésére, akár a Számvevőszék saját kezdeményezésére.

2014-ben a Számvevőszék minden eddiginél több termékkel állt elő, köztük új termékfajtákkal is. Az éves jelentések továbbra is magas szintű analitikus információt nyújtanak, és átfogó jelleggel mutatják be az év során végzett pénzügyi és szabályszerűségi ellenőrzéseink eredményeit. 2014-ben több figyelmet szenteltünk a teljesítménynek, s így bővebb tájékoztatással láttuk el az Unió költségvetési hatóságát az uniós költségvetés végrehajtásának minőségéről. Az éves jelentések kiegészítéseként most először tettünk közzé – többéves kitekintést lehetővé tevő – összefoglalót a 2009–2013-as megosztott irányítású mezőgazdasági és kohéziós intézkedésekre irányuló ellenőrzéseink eredményeiről. A másik fő újonnan kifejlesztett termékünk az ún. állapotfelmérés volt. Az állapotfelmérések fontos témakörökről adnak ellenőri tudásunk alapján tájékoztatást és elemzést. 2014-ben két ilyen állapotfelmérést tettünk közzé, az Unió előtt álló elszámoltathatósági és közpénz-ellenőrzési kihívásokról, illetve az uniós pénzügyi irányítást fenyegető kockázatokról.

| 2012 | 2013 | 2014
Éves jelentések az uniós költségvetésről és az EFA-król | 2 | 2 | 2
Különálló éves jelentések az uniós ügynökségekről és decentralizált szervezetekről | 50 | 50 | 51
Különjelentések | 25 | 19 | 24
Vélemények és egyéb kiadványok | 10 | 6 | 14
Összesen | 87 | 77 | 91

Az ellenőrzési jelentések, vélemények és állapotfelmérések teljes szövege 23 uniós nyelven elérhető honlapunkon: (http://eca.europa.eu).

2014-es helyszíni vizsgálatok

Míg az ellenőrzési munka zöme a Számvevőszék luxembourgi székhelyén történik, ellenőrei a tagállami hatóságoknál és az uniós pénzeszközöket fogadó más szervezeteknél (így nemzetközi szervezetek központjában, például az Egészségügyi Világszervezetnél, Svájcban) helyszíni vizsgálatokat is végeznek. E vizsgálatok célja közvetlen ellenőrzési bizonyítékok szerzése azoktól, akik uniós pénzeszközöket kezelnek és igazgatnak, illetve kifizetéseket folyósítanak azokból, valamint a források végső kedvezményezettjeitől. A vizsgálócsoport általában két vagy három ellenőrből áll, a vizsgálat pedig az ellenőrzés típusától és a földrajzi távolságtól függően néhány naptól két hétig tart. Az Unión belül a helyszíni vizsgálataink gyakran a tagállami számvevőszékekkel együttműködve történnek.

Az egyes tagállamokban, illetve kedvezményezett országokban végzett ellenőrzési munka gyakorisága és intenzitása az ellenőrzés típusától és a mintavételi eredményektől függ. A helyszíni vizsgálatok száma és hossza ezért országonként és évenként eltérő lehet.

2014-ben számvevőink 4915 napot töltöttek helyszíni ellenőrzéssel a tagállamokban és az Unión kívül, hogy bizonyítékokat gyűjtsenek az éves jelentésekhez és a saját hatáskörben kiválasztott ellenőrzési feladatokhoz. Nem kevés időt töltöttek el ezenkívül a brüsszeli és luxembourgi uniós intézményeknél, valamint a decentralizált ügynökségeknél és szerveknél Unió-szerte. 2014-ben számvevőink kevesebb napot töltöttek helyszíni ellenőrzéssel, mint az előző években. Ez a hatékonyabb munkamódszerek mellett a videokonferenciák és más hasonló technológia gyakoribb használatát tükrözi.

Az uniós számvevők tengeri áruszállítási létesítményt ellenőriznek.

Az uniós számvevők

4915 napot

töltöttek helyszíni
ellenőrzéssel

Helyszíni vizsgálat, nap, 2014

Éves jelentés az Unió 2013. évi költségvetésének végrehajtásáról

2014-ben pénzügyi és szabályszerűségi ellenőrzési munkánk döntő része a 2013-as uniós költségvetés végrehajtására vonatkozott. Az erről szóló 2013-as éves jelentés 2014. november 5-én jelent meg. A jelentést a Számvevőszék bemutatta olyan érdekelt feleknek, mint az Európai Parlament és annak Költségvetési Ellenőrző Bizottsága, az Európai Unió Tanácsa (Gazdasági és Pénzügyi Tanács), a nemzeti parlamentek és kormányok, valamint a média.

Az éves jelentés célja, hogy megállapításaival és következtetéseivel segítse az Európai Parlamentet, a Tanácsot és az uniós polgárokat abban, hogy megítélhessék az uniós pénzgazdálkodás minőségét, továbbá hogy hasznos jobbítási ajánlásokat fogalmazzon meg. A 2013-as éves jelentések központi eleme volt az uniós beszámolók megbízhatóságáról, valamint az azok alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségéről szóló, huszadik megbízhatósági nyilatkozat (DAS). Ez az éves jelentés több információval szolgált az uniós kiadások teljesítményéről, illetve a teljesítményre vonatkozó Bizottsági beszámolásról.

A becsült hibaarány

4,7%

az uniós költségvetésben

Vítor Caldeira elnök átadja a 2013-as éves jelentést az Európai Parlament elnökének, Martin Schulznak.

A 2013-as éves jelentés fő elemei

οA Számvevőszék hitelesítő véleményt adott az Európai Unió 2013-as beszámolójának megbízhatóságáról. Összességükben a 2013. évi bevételek, illetve kötelezettségvállalások jogszerűek és szabályszerűek voltak.

οA 2013. évi kifizetéseket lényeges hibaszint jellemezte. A Számvevőszék ezért ezek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan elutasító véleményt adott. A szabálytalanságok szintjét mérő becsült hibaarány a 2013-as kifizetések esetében 4,7%, amely alig tér el a 2012-es szinttől (4,8%), és tartósan meghaladja a 2%-os lényegességi küszöböt.

οA hibára leginkább hajlamos két kiadási terület a regionális politika, energiaügy és közlekedés és a vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy volt (6,9%-os, illetve 6,7%-os becsült hibaaránnyal). A megosztott irányítás terén összességében a becsült hibaarány 5,2% volt.

οA megvizsgált felügyeleti és kontrollrendszerek összességükben részben hatásosan biztosították a kifizetések szabályszerűségét, de az egyes tagállamok között jelentős eltérések voltak megfigyelhetők. Csakúgy, mint 2012-ben, a megosztott irányítású területeken a hibás tranzakciók döntő része esetében a tagállami hatóságok elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a hibákat még a költségnyilatkozatok Bizottság felé történő benyújtása előtt észleljék és javítsák.

οA tagállami hatóságok és a Bizottság által végrehajtott helyesbítő és visszafizettetési intézkedések pozitív hatással jártak a becsült hibaarányra. Ezen intézkedések nélkül az általános becsült hibaarány 6,3% lett volna.

οA 2007–2013-as programozási időszakban az uniós pénzeszközök elköltése során inkább a támogatások felhasználására („felhasználod vagy elveszíted”) és a szabályszerűségre összpontosítottak a jó teljesítmény helyett. A teljesítményre való összpontosítás hiánya az uniós költségvetés nagy részének kialakítását tekintve alapvető hiányosság.

A tranzakciótesztek eredményei az uniós kiadási területeken, 2013

Táblázat A 2013-as uniós ellenőrzés röviden c. kiadványunkból, honlapunkon is (http://eca.europa.eu).

Mezőgazdaság és kohézió: áttekintés a 2007–2013-as uniós kiadásokról

A Számvevőszék 2014-ben először tett közzé az éves jelentései kiegészítéseként – 23 uniós nyelven – olyan háttérdokumentumot, amely a megbízhatósági nyilatkozatában a mezőgazdaságra és a kohézióra, e két jelentős kiadási területre vonatkozóan szereplő megállapításokat többéves távlatba helyezi. A dokumentum levonja az elmúlt időszak tanulságait az uniós pénzügyi irányításra és különböző ellenőrzési kérdésekre nézve, összefoglalja ellenőrzési eredményeinket, és leírja az új, 2014–2020-as kiadási időszak ellenőrzési kihívásait. Eleget tett továbbá a dokumentum az Európai Parlament azon kérésének, hogy szolgáltassunk országspecifikus információkat a megosztott irányítás terén.

A legfőbb alapgondolatok

οA közvetlen támogatások és a mezőgazdasági termelőknek nyújtott piaci támogatás kivételével a megosztott irányítási kiadások terén fontos kockázati elem a források elköltésére irányuló nyomás.

οA mezőgazdasági kiadások terén a főbb szabályszerűségi kockázatok: a kifizetett támogatások alapját képező földterület, állatállomány vagy költségek, illetve a támogatásban részesülő kedvezményezettek nem támogatható volta, valamint a támogatások összegének téves kiszámítása. A vidékfejlesztési kiadásokat fenyegető kockázatokat növelő jelentős tényezők: az agrár-környezetvédelmi követelményeknek, a beruházási projektek különleges követelményeinek, illetve a közbeszerzési szabályoknak a be nem tartása.

οA kohéziós kiadásokat fenyegető legjelentősebb kockázat az uniós, illetve tagállami közbeszerzési szabályok be nem tartása. Ezt követi az a kockázat, hogy a kiadás (vagy a projektek) nem jogosultak uniós támogatásra.

οBőven van lehetőség a kontrollrendszerek javítására, ám a legfontosabb kihívás mégis egy olyan intézkedés felvállalása, amely könnyebbé teszi a programok irányítását. A Számvevőszék minden uniós tagállamban talál hibákat. Sok hiba azért merül fel, mert az általános irányítási és kontrollarchitektúra bonyolult.

οA kockázatokra és hibákra nézve a tagállami hatóságok általi beszámolás ugyan javult kissé, ám a Bizottság számára továbbra is problémát jelent megbizonyosodni az információk megbízhatóságáról.

οAz új időszakban a szabályok változása összességében várhatóan nem fogja jelentősen befolyásolni a kockázati szintet.

2013-as éves jelentés az Európai Fejlesztési Alapokról

Az Európai Fejlesztési Alapok (EFA) finanszírozásukat a tagállamoktól kapják, de irányításuk az Unió általános költségvetésétől elkülönülten történik, és saját pénzügyi szabályzattal rendelkeznek. Az EFA-forrásokból finanszírozott műveletek pénzügyi lebonyolításáért az Európai Bizottság felel.

Az EFA-k európai uniós fejlesztési-együttműködési támogatást nyújtanak az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államoknak, illetve a tengerentúli országoknak és területeknek, a 2000-es Cotonou-i Megállapodás alapján. A kiadások központi célja a szegénység mérséklése, majd idővel felszámolása, és azok összhangban vannak a fenntartható fejlődésre, illetve az AKCS-országok, a tengerentúli országok és területek fokozatos világgazdasági integrációjára irányuló célokkal. Az intézkedések a fejlesztési együttműködés, a gazdasági és kereskedelmi együttműködés, valamint a politikai dimenzió három, egymást kiegészítő pillérére épülnek.

A Számvevőszéknek az EFA-król szóló 2013-as éves jelentése az uniós költségvetésről szóló számvevőszéki jelentéssel együtt 2014. november 5-én jelent meg. A jelentés tartalmazta az EFA-król szóló huszadik megbízhatósági nyilatkozatot.

A Számvevőszék megállapítása szerint a 2013-as beszámoló híven tükrözi az EFA-k pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközérték változásait. A Számvevőszék a 2013-as pénzügyi évre vonatkozóan az EFA kiadási tranzakcióit tekintve a legvalószínűbb hibaarányt 3,4%-ra becsülte: ez az arány a 2012-es 3,0%-hoz képest növekedést jelent.

2013-as különálló éves jelentések

2014-ben a Számvevőszék 51 különálló éves jelentést dolgozott ki és adott ki a 2013-as pénzügyi évre nézve. Ezek a 41 európai decentralizált és végrehajtó ügynökségekre és egyéb szervezetekre, a hét európai kutatási közös vállalkozásra, valamint az Európai Központi Bankra, az Európai Iskolákra és a Sisnet kommunikációs infrastruktúrára vonatkoztak.

Közzétettünk a 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves ellenőrzéseink eredményeit áttekintő két összefoglalót is, egyet az uniós ügynökségekről és egyéb szervezetekről, egyet pedig a közös kutatási vállalkozásokról. E két, az elemzést és összehasonlítást megkönnyítő összefoglaló dokumentum az Európai Parlament elnöke és a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága, az Általános Ügyek Tanácsa és a Tanács Költségvetési Bizottsága előtt került bemutatásra. A különálló éves jelentésekkel együtt a két összefoglaló a Számvevőszék honlapján is megtalálható (http://eca.europa.eu).

Az európai ügynökségeket, szervezeteket és közös vállalkozásokat az uniós jogszabályok meghatározott feladatok végrehajtására hozzák létre, és az Európai Unió különböző országaiban találhatók. Sok területen tevékenykednek, például a biztonságosság, a biztonság, az egészségügy, a kutatás, a pénzügy, a migráció és az utazás területén. Mindegyiküknek saját hatásköre, irányító testülete, igazgatója, személyzete és költségvetése van. Noha az ügynökségekkel, szervezetekkel és közös vállalkozásokkal kapcsolatos pénzügyi kockázat az uniós költségvetés egészéhez képest viszonylag kicsi, az Unió hírnevével kapcsolatos kockázat mégis nagy, ugyanis az egyes tagállamokban az ügynökségek jól ismertek, és az uniós polgárok számára alapvető fontosságú területeken jelentős befolyással rendelkeznek a szakpolitikai és a döntéshozatali folyamatokban, valamint a programok végrehajtásában.

51

különálló éves jelentést

dolgoztunk ki az év
során

A 2013-as beszámolók megbízhatóságát illetően a 41 ügynökség és egyéb szervezet mindegyike hitelesítő véleményt kapott. Két ügynökség és egyéb szervezet kivételével valamennyi esetében a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek voltak: a Számvevőszék az EIT (Európai Innovációs és Technológiai Intézet) és a Frontex (a Külső Határokon Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség) esetében korlátozott véleményt bocsátott ki. 2013-ra nézve továbbá mind a hét közös vállalkozás beszámolója megbízható, a következő három azonban korlátozott véleményt kapott a Számvevőszéktől az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége tekintetében: az Artemis (beágyazott számítástechnikai rendszerek), az ENIAC (nanoelektronika) és az IMI (innovatív gyógyszerek).

Az Európai iskolákat illetően azok folyamatos számviteli és ellenőrzési hiányosságai miatt nem tudjuk biztonsággal kijelenteni, hogy a 2013-as összevont éves beszámoló mentes volt a lényeges hibás állításoktól.

Ellenőrzést végeztünk arra nézve, hogy az Európai Központi Bank hogyan kezeli a karbonlábnyomát. Megállapítottuk, hogy a bank ugyan tett lépéseket, hogy csökkentse az igazgatási tevékenységei által a környezetre gyakorolt negatív hatásokat, ám még további erőfeszítésekre és intézkedésekre van szükség.

Egy uniós ügynökség: a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM), Alicante, Spanyolország.

A 2014. évi különjelentések

Az éves jelentéseken és a különálló éves jelentéseken felül a Számvevőszék különjelentéseket is kiad az év folyamán, amelyek a Számvevőszék által kiválasztott egyes költségvetési és irányítási területekre irányuló teljesítmény- és szabályszerűségi ellenőrzéseket összegeznek. A Számvevőszék úgy választja ki és tervezi meg ezeket az ellenőrzési feladatait, hogy azok a lehető legnagyobb hatást fejtsék ki, s így a hozzájuk rendelt erőforrások lehető legjobb kihasználását biztosítsák.

A témák kiválasztásakor a Számvevőszék az alábbiakat veszi figyelembe:

•a szabálytalanságok vagy gyenge teljesítmény kockázata az adott kiadási vagy szakpolitikai területen;

•potenciálisan teremthet-e hozzáadott értéket a Számvevőszék az ellenőrzése révén;

•a politika és a közvélemény érdeklődése.

24

különjelentést

dolgoztunk ki 2014-ben

Egy saját hatáskörben választott teljesítmény-, illetve szabályszerűségi ellenőrzés főbb lépései

A Számvevőszék által 2014-ben kidolgozott 24 különjelentést röviden a következő néhány oldalon foglaljuk össze, a 2014–2020-as pénzügyi keret – az Unió többéves költségvetése – vonatkozó fejezetei szerint.

Intelligens és inkluzív növekedés

Az intelligens és inkluzív növekedés két területre oszlik:

Versenyképesség a növekedésért és a munkahelyekért: a kutatás és innováció finanszírozása; oktatás és képzés; transzeurópai hálózatok az energia, a közlekedés és a távközlés területén; szociálpolitika; vállalkozásfejlesztés stb. A „versenyképesség a növekedésért és a munkahelyekért” céljaira elkülönített uniós kiadások 2014–2020-ban – folyó áron – 142 milliárd eurót, vagyis a teljes uniós költségvetés 13%-át tették ki.

A gazdasági, társadalmi és területi kohézió körébe tartozik az azt célzó regionális politika, hogy a legkevésbé fejlett uniós országok és régiók utolérjék a többieket, hogy erősödjék valamennyi régió versenyképessége, és fejlődjék az együttműködés közöttük. A 2014–2020-as időszakra tervezett uniós kohéziós költségvetés – folyó áron – 367 milliárd euró, azaz a teljes uniós költségvetés 34%-a.

2014-ben a Számvevőszék a következő különjelentéseket dolgozta ki ezen a területen:

•Az EU által támogatott városi tömegközlekedési projektek eredményessége (1/2014) – a jelentés az uniós strukturális alapok által társfinanszírozott városi tömegközlekedési projektek megvalósítását és eredményességét értékelte, valamint azt, hogy teljesítették-e a felhasználói igényeket és a kihasználtsági célokat.

Az ellenőrzés megállapítása szerint az uniós strukturális alapok által társfinanszírozott városi tömegközlekedési projektek kétharmada kihasználatlan. A kihasználatlanság két fő okaként a projekttervezési hiányosságokat, illetve a mobilitási politika hiányosságait azonosították. Ezt azonban a projektgazdák, illetve a nemzeti hatóságok általában nem követték figyelemmel. A legtöbb projekt esetében az infrastrukturális és járműfejlesztések általában véve megfeleltek a projektelőírásoknak. Mind a tapasztalt késések, mind a költségtúllépések jelentősek voltak, de majdnem minden ellenőrzött projekt teljesítette a felhasználói igényeket.

Az európai városoknak javítaniuk kell a mobilitást, és helyi mobilitási politikájuk révén csökkenteniük kell a forgalmi torlódásokat, a baleseteket és a környezetszennyezést. A 2000–2006-os és a 2007–2013-as időszakra az Unió városi közlekedésre 10,7 milliárd eurót különített el. A társfinanszírozott projektek révén a városok fejleszthetik tömegközlekedésüket, például metró-, villamos- és buszhálózatukat.

A villamosok és a buszok a városi közlekedés kulcsfontosságú eszközei.

•Jó eredményeket ért-e el a kohéziós politikához rendelt forrásokból a megújulóenergia-termeléshez nyújtott támogatás? (6/2014) – a jelentés értékelte a megújuló energia előmozdítására szolgáló két legfontosabb finanszírozási forrás – az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap (KA) – eredményeit, és megvizsgálta, hogy a forrásokat helyesen rangsorolt, költséghatékony és érett, továbbá racionális célokat kitűző megújulóenergia-termelési projektekre fordították-e, és hogy ezek a források milyen mértékben értek el jó eredményeket a megújuló energiaforrásokból származó energiára vonatkozó, 2020-ig teljesítendő uniós célkitűzéshez való hozzájárulás szempontjából.

Az ellenőrzés megállapítása szerint ahhoz, hogy az uniós finanszírozás a lehető legnagyobb mértékben hozzájáruljon a célkitűzések eléréséhez, javításokra van szükség. Az ellenőrzött projektek a terv szerinti eredményeket hozták, és többségük kellően érett és megvalósításra kész volt a kiválasztáskor. Nem fordultak elő jelentős költségtúllépések és késedelmek, és a megújulóenergia-termelő kapacitásokat terv szerint telepítették és helyezték üzembe. Nem mindig értek el azonban eredményeket az energiatermelés terén, illetve az eredmények mérése nem mindig volt megfelelő. Az ár-érték arány alacsony volt, mert a projektek tervezését és végrehajtását nem a költséghatékonyság elve vezérelte, és a források korlátozott uniós értéknövelő hatást értek el.

Az EU Tanácsa a bruttó végső energiafogyasztás 20%-ának megfelelő kötelező érvényű uniós célkitűzést határozott meg 2020-ra a megújuló energia tekintetében. A 2007–2013-as időszakban az ERFA és a KA útján megközelítőleg 4,7 milliárd eurót irányoztak elő a megújuló energia területére.

•Sikeresen támogatta-e az ERFA az üzleti inkubátorok fejlesztését? (7/2014) – a jelentés azt értékelte, hogy az ERFA-ból társfinanszírozásban részesülő üzleti inkubátorok sikeresen támogatták-e a nagy növekedési potenciállal rendelkező induló vállalkozásokat.

Az ellenőrzés megállapítása szerint az ERFA pénzügyileg jelentősen hozzájárult az üzleti inkubátorok infrastruktúrájának létrehozásához, különösen az olyan tagállamokban, ahol az üzleti támogatás e formája viszonylag ritka. A vizsgált inkubátorok teljesítménye azonban szerény volt. A nyújtott inkubációs szolgáltatások köre igen korlátozott volt a szűk pénzügyi keretek és az inkubációs tevékenységek alacsony szintje miatt. Ez főként az inkubációs gyakorlatokkal kapcsolatos irányítási ismeretek hiányával és az irányítási rendszerek hiányosságaival magyarázható.

Az üzleti inkubátorok célja az induló vállalkozások sikeres létrehozása és továbbfejlesztése. Ennek eredményeként a kkv-k támogatása az évek során az európai politika egyre fontosabb prioritásává vált. A 2007–2013-as időszakban erre a területre 38 milliárd euró uniós kiadás jutott.

Az ERFA-társfinanszírozásban részesült „Delta” épület Wrocław város Technológiai Parkjában. Építész: Anna Kościuk.

•Eredményesen támogatja az ERFA az EU 2020-ig szóló biodiverzitási stratégiája keretében a biodiverzitást közvetlenül előmozdító projekteket? (12/2014) – a jelentés azt vizsgálta, hogy kihasználták-e a tagállamok a rendelkezésre álló ERFA-támogatást a biodiverzitás közvetlen előmozdítására, és hogy eredményesek voltak-e a társfinanszírozott projektek a biodiverzitás csökkenésének megállításában.

Az ellenőrzés megállapítása szerint a tagállamok pénzügyi felvevőképessége a projektekhez nyújtott ERFA-támogatások tekintetében kisebb volt, mint más ERFA-kiadások terén. Ahhoz, hogy az ERFA továbbra is hasznos legyen a biológiai diverzitás csökkenését 2020-ig megállítani szándékozó uniós stratégia szempontjából, a Bizottságnak több támogatást kell nyújtania a tagállamoknak az egyes élőhelyek és fajok védelmi és kezelési terveinek végrehajtásához. A társfinanszírozott projektek általában összhangban voltak a tagállami és az uniós biodiverzitási prioritásokkal. Eredményességük értékelését azonban akadályozta, hogy a legtöbb tagállamban eredménymutatók és monitoringrendszerek híján nem lehetett az élőhelyek és fajok helyzetének alakulását felmérni.

A biodiverzitás megőrzése alapvető prioritás az EU számára. Miután nem sikerült elérni a korábbi célt, 2010-ig megállítani Európában a biodiverzitás csökkenését, a Tanács új, 2020-ig szóló stratégiát hagyott jóvá. A 2007–2013-as programozási időszakban 2,8 milliárd eurót különítettek el ERFA-forrásokból a biodiverzitás és a természetvédelem közvetlen előmozdítására.

•Eredményes volt-e a kkv-knek az e-kereskedelem területén nyújtott ERFA-támogatás? (20/2014) – a jelentés azt vizsgálta, hogy az operatív programok megfelelő alapjául szolgáltak-e az elektronikus kereskedelmet fejlesztő, a kis- és középvállalkozásokat (kkv-ket) célzó intézkedések hatékony támogatásának, hogy az irányító hatóságok megfelelően választották-e ki és felügyelték-e az e-kereskedelmi projekteket, valamint hogy az ERFA által társfinanszírozott e-kereskedelmi projekteket sikeresen végrehajtották-e, és azok mérhető előnyökkel jártak-e.

Az ellenőrzés megállapítása szerint a kkv-knek az e-kereskedelem – áruk internetes adásvétele – területén nyújtott ERFA-támogatás hozzájárult az üzleti szolgáltatások elektronikus elérhetőségének javításához. Mindazonáltal a monitoring terén felmerülő hiányosságok miatt nem lehetett megállapítani, hogy az ERFA-támogatás milyen mértékben járult hozzá a tagállami és uniós információtechnológiai célok eléréséhez. A tagállami kiválasztási eljárások hiányosságai miatt feltehető, hogy számos projekt nem teljesíti a költséghatékonyság kritériumát. A programirányítók inkább a források felhasználására (az outputokra) összpontosítottak, mint eredmények elérésére.

A Bizottság az európai digitális menetrendje keretében segíti elő az e-kereskedelem fejlődését. 2007 és 2013 között 3 milliárd euró uniós forrást irányoztak elő az ERFA-ból annak elősegítésére, hogy a kisvállalkozások jobban kiaknázzák az információs és kommunikációs technológiákban rejlő lehetőségeket.

Számvevőszéki videó a 20/2014 sz. különjelentéshez: „Eredményes volt-e a kkv-knek az e-kereskedelem területén nyújtott ERFA-támogatás? ” – EUauditorsECA a Youtube-on.

Teljesítmény-ellenőrzés a középpontban: Európai uniós finanszírozásban részesült repülőtéri infrastruktúrák: alacsony értékarányosság (21/2014)

Fuerteventura repülőtere: a túlméretezett terminál lezárt része.

Európában évek óta növekszik a légi forgalom, és becslések szerint 2030-ra majdnem meg fog kétszereződni. Az EU légi közlekedési politikája arra irányul, hogy a kapacitásproblémákat további infrastruktúra építésével, valamint a meglévő létesítmények jobb kihasználásával, a repülőtéri szolgáltatások optimalizálásával és más közlekedési módok integrálásával oldja meg. Európa azonban jórészt nem lesz képes megfelelni az igényeknek, mivel kevés a kifutópályája és a földi infrastruktúrája.

Európában több mint 500 kereskedelmi repülőtér található, melyek közvetlenül és közvetve egymillió embert foglalkoztatnak, és a légitársaságokkal együtt több mint 140 milliárd euróval járulnak hozzá az európai gazdasághoz. A repülőterekkel kapcsolatos infrastrukturális projektek az uniós költségvetési kiadások fontos területét jelentik: a 2000 és 2013 közötti programozási időszakokban az Unió ilyen projektekre mintegy 4,5 milliárd eurót különített el, 2,8 milliárd pedig kohéziós forrásokból érkezik.

A Számvevőszék e támogatás teljesítmény-ellenőrzése révén azt vizsgálta, hogy bizonyítottan szükség volt-e ezekre a beruházásokra, hogy az építkezéseket időben és az eredeti költségvetés szerint fejezték-e be, és hogy az újonnan épített vagy korszerűsített infrastruktúrákat teljes mértékben kihasználják-e. Értékeltük, hogy a beruházásokból adódóan emelkedett-e az utasok száma és javult-e az ügyfelek kiszolgálása, valamint hogy a finanszírozásban részesült repülőterek pénzügyileg fenntarthatók-e.

Számvevőink a 20 uniós támogatásban részesülő repülőtérre összpontosító ellenőrzést 2013 májusa és 2014 októbere között hajtották végre Észtországban, Görögországban, Olaszországban, Lengyelországban és Spanyolországban. Ezek a repülőterek 2000-től 2013-ig több mint 600 millió euró összegű uniós finanszírozásban részesültek. A vizsgálócsoport áttekintette az öt tagállam vonatkozó jogszabályait és légi közlekedési tervezési dokumentumait, valamint a főbb iparági szövetségek kiadványait. Még fontosabb, hogy a 20 repülőtér esetében ellenőreink a helyszínen szereztek be közvetlen bizonyítékokat az uniós támogatás eredményeire, felhasználására és hatásaira, valamint a repülőterek pénzügyi helyzetére nézve, és értékelték ezeket a bizonyítékokat.

Következtetésünk szerint az uniós finanszírozásban részesült repülőtéri beruházások értékarányossága alacsony volt. Túl sok (egymáshoz sok esetben igen közel fekvő) repülőtér részesült finanszírozásban hasonló infrastruktúrára, és az infrastruktúrák mérete sok esetben túlzottnak bizonyult. Csupán az ellenőrzött repülőterek felének sikerült növelnie az utasok számát. Az ügyfelek jobb kiszolgálása vagy a társadalmi-gazdasági előnyök, pl. új munkahelyek teremtése terén a Számvevőszék vagy nem mért javulást, vagy ezeket nem támasztották alá adatok.

Megállapítottuk azt is, hogy a repülőterek közül hét nem volt pénzügyi szempontból önfenntartó, és további közpénztámogatás híján ezek nehezen működhetnek tovább. Vizsgálócsoportunk a legtöbb ellenőrzött repülőtér esetében azt állapította meg, hogy sokat késett az infrastruktúrák építése és átadása. A repülőterek közel fele esetében költségtúllépés történt, ami azt eredményezte, hogy a tagállamok eredeti költségvetésükhöz képest közel 100 millió euróval többet költöttek.

A tagállamok a finanszírozást nem koordinálták megfelelően, mivel a legtöbb ország nem rendelkezett hosszú távú stratégiai repülőtéri fejlesztési tervvel. A Bizottság továbbá nem megfelelően felügyelte a támogatásokat, és általában véve nem tudja, hogy mely repülőterek részesülnek támogatásban és mekkorában. Ebben a helyzetben a Bizottság nem tud teljes képet alkotni a repülőterek számára biztosított uniós beruházásokról, és korlátozott lehetőségekkel bír a monitoringra, valamint arra nézve, hogy biztosíthassa a szakpolitikák megfelelő tervezését és végrehajtását.

Ezen megállapításai alapján a Számvevőszék azt javasolta, hogy a Bizottság a 2014–2020-as programozási időszaktól fogva hasson oda, hogy a tagállamok csak pénzügyileg életképes, megfelelően felmért és kimutatott beruházási igényeket felmutató repülőterek esetében nyújtsanak uniós finanszírozást repülőtéri infrastruktúrákra. Javasoltuk még, hogy a repülőtéri infrastruktúrák kapacitástúlméretezését, párhuzamos kivitelezését és az összehangolatlan beruházásokat elkerülendő a tagállamok rendelkezzenek koherens regionális, nemzeti, illetve nemzetek feletti repülőtér-fejlesztési tervekkel.

A Bizottság válaszában biztosította a Számvevőszéket arról, hogy levonta a tanulságokat. Ennek alapján a Bizottság a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó jogszabályokban már gyökeresen eltérő módszereket alkalmaz. A jelentést bemutattuk az Európai Parlamentnek, amely teljes mértékben támogatta a Számvevőszék következtetéseit és ajánlásait.

A jelentés közzétételét széles körű médiaérdeklődés övezte. A témával a legtöbbet a spanyol média foglalkozott, de felkerült nagy nemzetközi újságok címoldalára is, tárgyalták televíziós műsorok és a közösségi média.

Balról jobbra: Afonso de Castro Malheiro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Radulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (a jelentésért felelős számvevőszéki tag), Fernando Pascual Gil, Luc T’Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Varetidis, Jelena Magermane, Erki Must.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

Az Unió kiterjedt szakpolitikai felelősséggel bír a mezőgazdaság és vidékfejlesztés, a halászat és a környezetvédelem területén. A tervezett költségvetés a 2014–2020-as időszakra az Unió teljes költségvetésének 39%-át teszi ki, folyó áron 420 milliárd eurót.

A források háromnegyedét a termelőknek folyósított közvetlen kifizetésekre, illetve a mezőgazdasági piacok támogatására fordítják a közös agrárpolitika (KAP) „első pillérén”, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapon (EMGA) keresztül. Ezenkívül a kiadások több mint egyötödét teszik ki a vidékfejlesztés területén nyújtott uniós támogatások, ezeket a KAP „második pillére”, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) fedezi. A mezőgazdasági és a vidékfejlesztési alapokat a Bizottság és a tagállamok megosztottan irányítják.

2014-ben a Számvevőszék a következő különjelentéseket dolgozta ki ezen a területen:

•Az uniós vízpolitika célkitűzéseinek integrálása a KAP-ba: részleges siker (4/2014) – a jelentés azt értékelte, hogy az uniós vízpolitika céljait sikeresen integrálták-e a közös agrárpolitikába (KAP).

Az ellenőrzés megállapítása szerint az Unió csak részben járt sikerrel a vízpolitika céljainak a közös agrárpolitikába történő integrálását illetően. Hiányosságok tapasztalhatóak az integrálás két eszköze (a kölcsönös megfeleltetés és a vidékfejlesztés) tekintetében, és késedelmek és hiányosságok jelentkeztek a víz-keretirányelv végrehajtásában. A KAP eszközei mindeddig pozitív hatást gyakoroltak a vízmennyiség és -minőség javítására irányuló szakpolitikai célok megvalósítására, de a KAP politikai ambícióhoz képest ezek az eszközök korlátozottak. Például a két eszköz egyike sem teszi lehetővé a „szennyező fizet” elv teljes körű érvényre juttatását a KAP-források felhasználása során. Továbbá az uniós intézmények szintjén és a tagállamokban nem kellően ismeretes a mezőgazdasági tevékenységek által a vizekre kifejtett terhelés mértéke, illetve annak alakulása.

Az európai vízkészletek minőségének védelme kiemelt fontosságot élvez az Unióban. A mezőgazdaságnak mint az egyik legjelentősebb vízfelhasználónak és -szennyezőnek, kulcsszerepet kell játszania a fenntartható vízgazdálkodásban. A KAP az uniós költségvetés nem egészen 40%-át teszi ki (2014-ben ez több mint 50 milliárd eurót jelent), és az Unió a KAP-on keresztül igyekszik befolyásolni a vizeket érintő mezőgazdasági gyakorlatokat.

•Eredményesen integrálta a Bizottság a termeléstől függő támogatást az egységes támogatási rendszerbe? (8/2014) – a jelentés azt értékelte, hogy a Bizottság a KAP 2008-as állapotfelmérését követően milyen eredményesen irányította a meghatározott mennyiségű mezőgazdasági termeléshez (pl. megművelt földterülethez vagy az állatok számához) kapcsolódó uniós támogatásnak az egységes támogatási rendszerbe (SPS) történő integrálását.

Az ellenőrzés megállapítása szerint a Bizottság a 2010–2012-es időszakban nem felügyelte megfelelően azt, hogy a tagállamok hogyan számítják ki az SPS keretében a mezőgazdasági vállalkozásoknak nyújtott támogatáshoz kapcsolódó jogosultságokat. Noha a tagállamok túlnyomórészt helyesen használták fel a termelők referenciaadatait, jelentős hiányosságok mutatkoztak a számítási szabályok és elvek helyes alkalmazása terén. A Bizottság nem győződött meg megbízatásához híven arról, hogy a rendelkezésre álló támogatás elosztásánál alkalmazott kritériumok mindig összhangban vannak-e az uniós elvekkel, megfelelnek-e a gondos pénzgazdálkodás elvének, vagy pedig potenciálisan befolyásolják a piaci feltételeket. A Bizottság által létrehozott keretrendszer nem tisztázta kellően, hogy milyen ellenőrzéseket kell a tagállamoknak elvégezniük, és a tagállami kontrollrendszerek minősége is igen eltérő volt.

Az SPS elsősorban azt célozta, hogy a szakpolitika hangsúlya a piactámogatásról áttevődjék a mezőgazdasági termelőknek termeléstől függetlenül nyújtott jövedelemtámogatásra, ezzel stabilabb jövedelmet biztosítva és szabad kezet adva nekik ahhoz, hogy a piaci igényeknek megfelelően termelhessenek. Az SPS-t eddig 18 tagállamban vezették be, és ez a támogatási rendszer teszi ki a teljes uniós mezőgazdasági és vidékfejlesztési költségvetés 54%-át.

•Megfelelő-e a borágazatot célzó uniós beruházási és promóciós támogatás irányítása, és igazolták-e annak az uniós borok versenyképességére gyakorolt hatását? (9/2014) – a jelentés felmérte, hogy a beruházási és promóciós intézkedéseket megfelelően tervezték-e meg, és megvizsgálta a rendelkezésre álló monitoring- és értékelési adatokat, hogy azok alapján megállapítsa, vajon a Bizottság és a tagállamok hatékonyan megvalósították-e a várt eredményeket.

Az ellenőrzés megállapítása szerint a borágazatot célzó beruházási és promóciós támogatás irányítását befolyásolták egyes kialakítási és végrehajtási hiányosságok, az uniós borok versenyképességére gyakorolt hatás pedig nem volt mindig igazolható. Egy kifejezetten a borágazatot célzó beruházási intézkedés nem indokolt, mivel már létezik támogatás az uniós vidékfejlesztési politika keretében. A borok promócióját szolgáló uniós támogatásokat új piacok meghódítása vagy régiek visszaszerzése helyett gyakran meglévő piacok konszolidációjára használták fel. A beruházási intézkedés hatásait nem könnyű elválasztani a vidékfejlesztési beruházásokéitól.

Az Európai Unió a világ legnagyobb bortermelője. Az uniós támogatás célja a versenyképesség javítása és a kereslet és a kínálat közötti jobb egyensúly biztosítása. A tagállamok 2009 és 2013 között 522 millió euró uniós támogatást költöttek promóciós intézkedésekre, illetve 518 milliót beruházási intézkedésekre. A 2014–2018-as időszakra a tagállamok erre az intézkedésre jóval nagyobb mértékű támogatásban részesültek.

•Az Európai Halászati Alapból (EHA) akvakultúra céljára nyújtott támogatás eredményessége (10/2014) – a jelentés azt vizsgálta, hogy az akvakultúra támogatását célzó intézkedéseket megfelelően alakították-e ki és hajtották-e végre uniós és tagállami szinten, valamint azt, hogy az EHA ár-érték arány szempontjából kedvezően működött-e, és támogatta-e az akvakultúra fenntartható fejlesztését.

Az ellenőrzés megállapítása szerint 2013-ig az akvakultúra támogatását célzó intézkedések kialakítása és végrehajtása nem volt megfelelő, az EHA ár-érték arány szempontjából nem működött kedvezően, és nem nyújtott eredményes támogatást az akvakultúra fenntartható fejlesztéséhez. Nem volt megfelelő keret az akvakultúra-ágazat fenntartható fejlesztésére irányuló uniós célkitűzések teljesüléséhez, és nem születtek kielégítő eredmények. Tagállami szinten az akvakultúra fenntartható fejlesztését célzó intézkedések kialakítása és végrehajtása nem volt megfelelő. A tagállamok nemzeti stratégiai tervei és operatív programjai nem voltak kellően egyértelműek, és nem létezett az ágazatra vonatkozóan koherens stratégia. Az akvakultúra területén az EHA-ból finanszírozott projekteket gyakran nem elég célirányosan választották ki, és az ellenőrzés megállapítása szerint ezek a projektek általában nem érték el a tervezett eredményeket, illetve ár-érték arány szempontjából sem voltak megfelelőek.

Az Unió évente mintegy 1,3 millió tonna halat tenyészt akvakultúrában, az ágazat éves forgalma 4 milliárd euró. A 2013-ig tartó időszakban a közös halászati politika (KHP) egyik célja az akvakultúra fenntartható fejlesztésének ösztönzése volt. Az EHA 2013 májusáig több mint 400 millió eurót biztosított termelő beruházásokat célzó, valamint környezetvédelmi és egészségügyi intézkedések finanszírozására.

•A gazdaságosság elvének alkalmazása: az Unió által finanszírozott vidékfejlesztési projektekre nyújtott támogatások költségeinek ellenőrzés alatt tartása (22/2014) – a jelentés megvizsgálta, hogy a Bizottság és a tagállamok a legeredményesebb módszereket alkalmazták-e a vidékfejlesztési támogatások költségeinek ellenőrzés alatt tartására.

Az ellenőrzés megállapítása szerint az uniós tagállamok jelentős megtakarításokat érhetnének el a vidékfejlesztési projektekre nyújtott támogatások terén úgy, hogy azok ár-érték arány szempontjából is jobban működnének. Számvevőink megállapították, hogy léteznek szélesebb körben is alkalmazható, működőképes és költséghatékony megoldások arra, hogy a tagállamok ellenőrzésük alatt tartsák a vidékfejlesztési támogatások költségeit. A tagállamok kontrollrendszerei a támogatási kérelmekben feltüntetett tételek és munkafolyamatok árainak ellenőrzésére összpontosítottak, és nem fordítottak ugyanakkora figyelmet arra, hogy maguk a tételek ésszerűek-e. Egyes árellenőrzési módszerek időigényesek voltak, vagy kevéssé biztosították a jóváhagyott költségek ésszerűségét. A programozási időszak kezdetén a Bizottság nem nyújtott elég iránymutatást, és nem adott tájékoztatást a bevált gyakorlatról. Nem gondoskodott arról, hogy a tagállamok rendszerei eredményesen működjenek a nagy volumenű támogatások jóváhagyásának megkezdésekor.

A 2007–2013-as kiadási időszakra programozott 100 milliárd eurós uniós vidékfejlesztési kiadások közel felét a mezőgazdasági termelők, vidéki vállalkozások, egyesületek és helyi hatóságok számára beruházások és más projektek költségeihez nyújtott támogatásokra fordították.

•Hibák a vidékfejlesztési kiadásokban: a hibák okainak és kezelésének áttekintése (23/2014) – a jelentés megvizsgálta, hogy megfelel-e a vidékfejlesztési támogatások végrehajtása a vonatkozó törvényeknek és jogszabályoknak, és meghatározta a vidékfejlesztésre jellemző magas hibaarány főbb okait.

Az ellenőrzés megállapítása szerint a vidékfejlesztési politika terén a legtöbb hibát a tagállamok által meghatározott feltételek megsértése okozza. Ellenőrző hatóságaik észlelhették és korrigálhatták volna a vidékfejlesztési beruházási intézkedésekkel kapcsolatos hibák többségét. Kontrollrendszereik hiányosak, mert az ellenőrzések nem átfogóak, és elégtelen információkon alapulnak. A vidékfejlesztési kiadásoknak az elmúlt három évre vonatkozó átlagos hibaaránya 8,2% volt. A hibaarány kétharmada a beruházási intézkedésekkel volt kapcsolatos, míg egyharmadot a területalapú támogatások tettek ki. A hibaaránynak csak 16%-a származott közvetlenül uniós rendeletek rendelkezései be nem tartásából, míg legnagyobb részük – 84% – a tagállami szinten meghatározott feltételek megsértéséből eredt.

Az Unió és tagállamai a 2007–2013-as programozási időszakban több mint 150 milliárd eurót irányoztak elő vidékfejlesztési politikára, s ez majdnem egyenlően oszlott el a beruházási intézkedések és a területalapú támogatások között. Ez a kiadásfajta különösen hibára hajlamos.

•Megfelelő-e a tűz és a természeti katasztrófák okozta erdőkárok megelőzésére és helyreállítására nyújtott uniós támogatás irányítása? (24/2014) – a jelentés értékelte, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) az erdészeti potenciál helyreállítására és megelőző intézkedések bevezetésére nyújtott támogatás (a 226. intézkedés) irányítása megfelelően történt-e, valamint hogy a Bizottság és a tagállamok tudják-e bizonyítani, hogy tervezett eredményeiket költséghatékony módon érték el.

Az ellenőrzés megállapítása szerint az erdőtüzek megelőzésére, valamint a tűz és a természeti katasztrófák okozta erdőkárok helyreállítására nyújtott uniós támogatás irányítása nem volt megfelelő. A Bizottság és a tagállamok nem tudják bizonyítani, hogy a támogatás révén elérni tervezett eredményeket költséghatékony módon érték el.

Az elmúlt 30 évben az Unióban évente átlagosan 480 000 hektárnyi erdőterület égett le. A 2007–2013-as időszak 1,5 milliárd euró értékű uniós támogatásának több mint 80%-át megelőző intézkedésekre fordították.

Biztonság és uniós polgárság

Ez a szakpolitika a személyek szabad mozgásának és a polgárok magas szintű védelmének biztosítása céljából jött létre. Az Unió külső határainak ellenőrzésétől a polgári ügyekben és bűnügyekben folytatott igazságügyi együttműködésig terjed. Idetartozik a menekültügyi és bevándorlási politika, a rendőri együttműködés, valamint a bűnözés elleni küzdelem. A 2014–2020-as időszakra a kiadások erre a területre várhatóan – folyó áron – 18 milliárd eurót tesznek ki, vagyis a teljes költségvetésnek nem egészen 2%-át.

2014-ben a Számvevőszék a következő különjelentéseket dolgozta ki ezen a területen:

•A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) az Európai Bizottság általi kifejlesztése: tanulságok (3/2014) – a jelentés megvizsgálta, hogy a Bizottság miért a tervezettnél több mint hat évvel később és az eredetileg becsült költségvetés nyolcszorosáért valósította meg a SIS II-t. Vizsgálta a Számvevőszék azt is, hogy a projekt folyamán a SIS II üzleti terve megbízhatóan figyelembe vette-e a költségek és a várt haszon jelentős változásait.

Az ellenőrzés megállapítása szerint a késedelmet és a költségtúllépést a bizottsági irányítás hiányosságai okozták. Az eredetileg kitűzött határidő irreális volt, és a Bizottság 2009 előtt nem tudta eredményesen kezelni a fejlesztési fővállalkozói szerződést. Az első költségbecslések jelentősen alábecsülték a szükséges beruházás valódi léptékét. Az eredetileg tervezett 23 millió euróhoz képest a SIS II teljes költsége 189 millió eurót tett ki, amihez még hozzá kell számítani becslések szerint 330 millió eurót a tagállami rendszerekre. A Bizottság nem igazolta teljes mértékben, hogy számára a SIS II nyújtotta a legjobb ár-érték arányt. Levonta viszont a projekt első részének tanulságait, és egy részüket máris alkalmazta más nagyszabású informatikai projektek előkészítésénél.

A Schengeni Információs Rendszer az egész schengeni térségben használatos a határőrség, a rendőrség, a vámügyi, a vízum- és igazságügyi hatóságok körében. A rendszer olyan személyekről tartalmaz információkat (figyelmeztető jelzéseket), akik összefüggésbe hozhatók súlyos bűncselekményekkel, vagy esetleg nem jogosultak az EU területére belépni, illetve ott tartózkodni. Tartalmaz figyelmeztető jelzéseket eltűnt személyekre, valamint elveszett vagy ellopott tárgyakra nézve is.

•A Külső Határok Alap (KHA) elősegítette a pénzügyi szolidaritást, de javítani kell az eredmények mérésén, és növelni kell az uniós többletértéket (15/2014) – a jelentés megvizsgálta a KHA eredményességét és uniós többletértéket, valamint azt, hogy milyen mértékben sikerült elérni a KHA társfinanszírozott projektjeinek és programjainak célkitűzéseit.

Az ellenőrzés megállapítása szerint a KHA hozzájárult az Unió külső határigazgatásához és elősegítette a tagállamok közötti pénzügyi szolidaritást. Ezen túlmenően azonban a KHA csak korlátozott mértékű uniós többletértéket hozott létre, és az illetékes hatóságok monitoringtevékenységének gyengeségei, valamint a Bizottság és a tagállamok értékeléseinek súlyos hiányosságai miatt nem volt lehetséges az átfogó eredmények mérése. A tagállami programokat nem integrálták a tagállami határ-ellenőrzési és vízumügyi stratégiákba, és nem voltak SMART-célkitűzések és a mérhető mutatók. A projektkiválasztási eljárások nem biztosították a tagállamok tényleges szükségleteinek kielégítését. A tagállamokban a nem megfelelő közbeszerzési eljárások veszélyeztették a gondos pénzgazdálkodást. Kulcsfontosságú tagállamokban (Görögország, Spanyolország, Olaszország és – a finanszírozás első éveiben – Málta) súlyos hiányosságok mutatkoztak az Alap irányításában.

Az Unió külső határigazgatást támogató fő pénzügyi eszközeként a KHA a 2007–2013-as időszakban 1,9 milliárd eurót fordított támogatásra. A KHA átfogó célja az volt, hogy segítsen a jelenlegi és leendő schengeni országoknak abban, hogy közös külső határaikon egységes, eredményes és hatékony ellenőrzést biztosítsanak.

Globális Európa

Az uniós tevékenységek a külkapcsolatok terén a következőkre irányulnak: bővítés; a stabilitás, biztonság és jólét biztosítása az Unió szomszédságában; a fenntartható fejlődést támogató tevékeny fellépés nemzetközi szinten; a globális politikai kormányzás előmozdítása és a stratégiai és polgári biztonság biztosítása.

Ezekre a célokra az Unió a 2014–2020-as időszakra – folyó áron – 66 milliárd eurót különített el, amely összeg a teljes költségvetés 6%-át jelenti. A legtöbb kiadást a Bizottság közvetlenül kezeli, központi részlegei vagy külképviseletei útján. Egyes támogatásokat a Bizottság nemzetközi szervezetekkel közösen kezel.

2014-ben a Számvevőszék a következő különjelentéseket dolgozta ki ezen a területen:

•Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozása (11/2014) – a jelentés azt vizsgálta, hogy megfelelően készítették-e elő az EKSZ létrehozását, hatékony volt-e az EKSZ forrásainak rangsorolása, szervezése és elosztása, és eredményes volt-e az EKSZ együttműködése a Bizottsággal és a tagállamokkal.

Az ellenőrzés megállapítása szerint az EKSZ-nek fokoznia kellene hatékonyságát, és többet kellene tennie az Unióért és annak polgáraiért. Az EKSZ létrehozása sietősen történt, és nem volt megfelelően előkészítve. A Szolgálat hatékonyságát csökkentették a források rangsorolásával, szervezésével és elosztásával kapcsolatos hiányosságok. Az EKSZ Bizottsággal való együttműködése csak részben volt eredményes, főként az eredményes koordinációs mechanizmusok hiánya és a külképviseletek pénzügyi és igazgatási kereteinek merevsége miatt. A tagállamokkal való együttműködés további fejlesztést igényel: jobban ki kell aknázni a szinergiákat, pl. az információk megosztása és közös elhelyezés révén, továbbá javítani kell a konzuli szolgáltatásokat, felvállalva az uniós polgárok konzuli védelmét is.

Az EKSZ brüsszeli központtal és 140 külképviseletből álló globális hálózattal működik. Az EKSZ 2014-es költségvetése 519 millió euró volt, amely megoszlott a központ (41%) és a külképviseletek között (59%).

•A haiti földrengést követő európai uniós helyreállítási támogatás (13/2014) – a jelentés azt vizsgálta, hogy az országban a helyreállításhoz nyújtott európai uniós támogatás kialakítása és végrehajtása megfelelő volt-e, és hogy a Bizottság megfelelően kapcsolta-e a segélyezést a helyreállítási munkákhoz és a fejlesztési támogatáshoz.

Az ellenőrzés megállapítása szerint a 2010-es haiti földrengést követő uniós helyreállítási támogatás kialakítása általában véve megfelelő volt és kielégítette Haiti főbb szükségleteit, a programok végrehajtása azonban nem volt elég eredményes, a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés pedig nem megfelelően kapcsolódott egymáshoz. A legtöbb program elérte vagy valószínűleg eléri a tervezett eredményeket, bár szinte mindegyikük késedelemmel. Bár a Bizottság pontosan tisztában volt a nehéz körülményekkel, bizonyos, a végrehajtással és a program célkitűzéseinek elérésével kapcsolatos jelentős kockázatokat nem kezelt kielégítően. A programok monitoringja biztosított volt, ám a Bizottság és az EKSZ nem hozott időben intézkedéseket a helyszíni ellenőrzések lefolytatásához elégtelen kapacitással bíró haiti uniós külképviselet erőforrásainak megerősítésére.

2010 márciusában 55 donor a 2010–2012-es időszakra 5,4 milliárd USA-dollár, 2013-ra és az azt követő évekre további 3,0 milliárd USA-dollár folyósítását vállalta helyreállítási és fejlesztési célokra. Az Unió az egyik fő adományozó volt, 1,2 milliárd eurót kitevő egyszeri vállalást tett.

•A regionális beruházási eszközök által nyújtott támogatások és a pénzintézeti hitelek ötvözésének eredményessége az Unió külső politikáinak támogatása szempontjából (16/2014) – a jelentés a beruházási eszközök kialakítását és irányítását vizsgálta, valamint azt, hogy megvalósultak-e a forrásötvözéstől várt előnyök.

Az ellenőrzés kedvezően ítélte meg a regionális beruházási eszközök által nyújtott támogatások és a pénzintézeti hitelek ötvözésének kialakítását és átfogó eredményességét az Unió külső politikáinak támogatása szempontjából, ám rámutatott több olyan alapvető kérdésre is, amely sürgős válaszra vár. Az eszközöket rendben kialakították, de a forrásötvözés potenciális előnyeit a bizottsági irányítás hiányosságai miatt nem sikerült teljes mértékben kihasználni. A megvizsgált projektek majdnem felénél nem volt kellően kimutatva a támogatás szükségessége. Egyes esetekben a beruházásokra valószínűleg uniós hozzájárulás nélkül is sor került volna. A Bizottságnak biztosítania kellene, hogy az uniós támogatások odaítélése annak alapos, dokumentált értékelésén alapuljon, hogy a támogatások eredményeként az Unió fejlesztési, szomszédsági és bővítési céljainak szempontjából milyen többletérték áll elő.

2007 óta a Bizottság nyolc regionális beruházási eszközt hozott létre. Ezek az EFA-kból és az Unió általános költségvetéséből nyújtott támogatásokat – főként európai fejlesztési pénzintézeti – hitelekkel elegyítik. A forrásötvözés különösen olyan beruházások – rendszerint nagy infrastrukturális projektek – kezelésére alkalmas, amelyek életképesek lehetnének, de piaci forrásokból nem képesek elegendő finanszírozást vonzani.

•A kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezés eredményesen járulhat-e hozzá az Uniót kívülről fenyegető vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN-) veszélyek mérsékléséhez? (17/2014) – a jelentés azt vizsgálta, hogy a kezdeményezés a 2010 előtti helyzet megbízható elemzésén alapult-e, a kezdeményezés szervezeti felépítése megfelelő volt-e az azonosított kihívások kezeléséhez, megfelelő irányítási rendszer volt-e érvényben, és az működött-e.

Az ellenőrzés összességében kedvezően ítélte meg a kiválósági központok hozzájárulását a CBRN-fenyegetések csökkentéséhez. A kezdeményezés összhangban van az európai biztonsági stratégiában és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégiában meghatározott prioritásokkal. A kezdeményezés azon előírása, hogy a partnerországokban vonjanak be minden érdekeltet, javítja a meghozott intézkedések fenntarthatóságát. A szervezeti felépítés általában véve megfelelő, de részben az összetettsége miatt szenvedett gyakran késedelmet a projektek létrehozása és működtetése.

A kiválósági központok létrehozására irányuló kezdeményezés a világ különböző területein a CBRN-anyagok jelentette veszélyeket kezelő regionális platformok létrehozását célozza. A kezdeményezés a 2010–2013-as időszakra elkülönített 100 millió eurós költségvetéssel a Stabilitási Eszköz (IfS) hosszú távú összetevőjének legjelentősebb intézkedése.

•A EuropeAid értékelési és eredményorientált monitoringrendszerei (18/2014) – a jelentés megvizsgálta, hogy ezek a rendszerek megbízhatóak-e, megfelelő-e a szervezettségük és erőforrásokkal való ellátottságuk, releváns és megalapozott megállapításokat tesznek-e lehetővé, és biztosítják-e a megállapítások maximális hasznosítását.

Az ellenőrzés bírálattal illette a rendszerek megbízhatóságát. Míg az értékelési és a ROM-funkciók jól szervezettek, több figyelmet kellene fordítani a források hatékony felhasználására. A rendszerek nem adnak elegendő információt az elért eredményekről, és nem biztosítják a megállapítások maximális hasznosítását. A bizottsági külképviseletek által szervezett és a partnerországokban végrehajtott projektek és programok értékelését nem kielégítően irányítják: nem megfelelő az általános felügyelet, a felhasznált források összege nem egyértelmű, továbbá az értékelések eredményei sem hozzáférhetőek.

Az Európai Bizottság Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatósága (EuropeAid) által működtetett elszámoltathatósági keret két fő eleme az értékelési rendszer és az eredményorientált monitoringrendszer (ROM-rendszer). A rendszerek becsült éves összköltsége 34–38 millió euró. Az e rendszerek által lefedett, fejlesztésre fordított éves kiadások becsült összege mintegy 8 milliárd euró.

•A Szerbiának nyújtott uniós előcsatlakozási támogatás (19/2014) – a jelentés megvizsgálta, hogy a 2007–2013-as időszakban a Bizottság eredményesen irányította-e a Szerbiának nyújtott előcsatlakozási támogatást (IPA), és hogy milyen támogatást nyújtott a kormányzás mint fő terület számára.

Az ellenőrzés megállapítása szerint a 2007–2013-as időszakban nyújtott 1,2 milliárd eurós uniós támogatás általában véve eredményesen készítette fel Szerbiát az uniós tagságra. A Szerbiának nyújtott pénzügyi előcsatlakozási támogatás más támogatási formák mellett segítette az ország társadalmi és gazdasági reformjainak végrehajtását és közpénzkezelésének javítását. Pénzügyi előcsatlakozási támogatásban részesülő más országokban szerzett tapasztalatai alapján a Bizottság a Szerbiának nyújtott pénzügyi és nem pénzügyi támogatás tervezése során fokozottabb hangsúlyt helyez a kormányzás kérdéseire. Ezen a területen és a korrupció elleni küzdelem terén a Bizottság eredményesen irányította a Szerbiának nyújtott nem pénzügyi támogatást. Szintén eredményesen készítette fel a Bizottság Szerbiát az uniós források decentralizált irányítására, de csak az IPA irányítási struktúráira korlátozódó körben.

A kormányzás, amelyet a Bizottság Szerbia esetében a legnagyobb kihívást jelentő területként azonosított, az IPA-források egynegyedét kapta, vagyis 2007 és 2013 között évente 170 millió eurót. Szerbia uniós tagsága előkészítésének támogatásához az Unió az IPA-forrásokat nem pénzügyi eszközökkel is kiegészíti.

Igazgatás

Az uniós intézmények, ügynökségek és más szervezetek igazgatási kiadásai a személyzeti kiadásokat, mint például a fizetések és nyugdíjak, és az épületekre, berendezésekre, energiára, kommunikációra és informatikára fordított kiadásokat jelentik. A 2014–2020-as időszakra az erre a területre előirányzott kiadás folyó áron 70 milliárd euró, azaz a teljes uniós költségvetés 6%-a.

2014-ben a Számvevőszék a következő különjelentést készítette ezen a területen:

•Az uniós intézmények és szervek hogyan számítják ki, csökkentik és ellentételezik üvegházhatásúgáz-kibocsátásaikat? (14/2014) – a jelentés azt értékelte, hogy az uniós intézmények és szervek rendelkeztek-e az igazgatási tevékenységeik által a környezetre gyakorolt hatások csökkentésére szolgáló stratégiákkal, és hogy ezeket eredményesen hajtották-e végre.

Ellenőrzésünk azt szorgalmazta, hogy az uniós intézmények és szervek dolgozzanak ki közös stratégiát üvegházhatásúgáz-kibocsátásuk („karbonlábnyomuk”) csökkentésére. Az európai környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer bevezetése lassan halad előre, és a kibocsátás tényleges mennyiségéről csak hiányosan állnak rendelkezésre információk. Csak néhány intézmény, illetve szerv alkalmazza szisztematikusan a zöld közbeszerzést.

Az uniós intézményeknek és szerveknek ugyan sikerült megfordítaniuk az épületeik energiafogyasztásához kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás növekvő trendjét, ám a többi kibocsátási forrással, például a hivatalos utakkal kapcsolatban elérhető adatok nem tették lehetővé egyértelmű csökkenő tendenciák azonosítását. Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek több mint fele nem rendelkezett a kibocsátásuk csökkentésére vonatkozó számszerűsített célokkal.

Az Unió környezetvédelmi politikája magas szintű védelmet tűzött ki célul. Az EUMSZ-szerződés úgy rendelkezik, hogy a környezetvédelmi követelményeket – a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében – be kell illeszteni az uniós szakpolitikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába.

Bevételek/saját források

A saját források az Unió bevételét jelentik, amellyel kiadásait finanszírozza. A saját forrásoknak három típusa van: a hagyományos saját források (a nem uniós országokból származó behozatalra kivetett vám és a cukorilleték), a héaalapú saját források és a GNI-alapú saját források (az uniós költségvetés legnagyobb bevételi forrása).

2014-ben a Számvevőszék a következő különjelentést dolgozta ki ezen a területen:

•Megfelelő-e a preferenciális kereskedelmi megállapodások kezelése? (2/2014) – a jelentés azt vizsgálta, hogy a Bizottság megfelelően értékelte-e a preferenciális kereskedelmi megállapodások gazdasági hatásait, és hogy a kontrollok eredményesen biztosítják-e, hogy az importárukra ne lehessen jogtalanul, az Uniónak bevételkiesést okozva kedvezményes vámtarifákat alkalmazni.

Az ellenőrzés megállapítása szerint a Bizottság időközben javított hatásvizsgálatai minőségén, de a preferenciális kereskedelmi megállapodások gazdasági hatását továbbra sem elemzi kellően. Az Unió bevételtől esik el azért, mert egyes importáruk esetében a hiányos tagállami vámellenőrzések nem akadályozzák meg a kedvezményes vámtarifák jogtalan alkalmazását.

Az Unió fejlődő országoknak egyoldalúan biztosít preferenciális elbánást, hogy biztosítsa azok vámmentes hozzáférését az uniós piachoz, és ezáltal hozzájáruljon a szegénység felszámolásához és a fenntartható fejlődés előmozdításához. 2011-ben a preferenciális kereskedelmi megállapodások alapján az Unióba behozott áruk értéke meghaladta a 242 milliárd eurót, ami az uniós behozatal 14%-ának felelt meg.

Pénzügyi és gazdasági irányítás

A gazdaságirányítás európai uniós keretrendszerének célja, hogy megelőzze vagy felderítse és orvosolja az olyan problémás gazdasági tendenciákat, mint például a túlzott költségvetési hiány vagy az államháztartás túl magas adósságszintje, mert ezek visszafoghatják a növekedést és veszélyeztethetik az államháztartás fenntarthatóságát.

2014-ben a Számvevőszék az első különjelentését dolgozta ki erről a területről:

•Az európai bankfelügyelet rendszerének kialakítása – az EBH és a pénzügyi környezet változásai (5/2014) – a jelentés azt értékelte, hogy a Bizottság és az Európai Bankhatóság (EBH) megfelelően látták-e el a banki ágazat új szabályozási és felügyeleti rendszerének kialakításával kapcsolatos feladataikat, valamint megvizsgálta, hogy mennyire működnek sikeresen.

Az ellenőrzés megállapítása szerint a bankszektorra vonatkozó jogszabályok bizottsági reformja és az EBH létrehozása fontos kezdeti lépései voltak a pénzügyi válságra adott reakciónak. Az EBH szolgáltatta a bankszektor új szabályozási és felügyeleti rendszerének elemeit. A határokon átnyúló bankfelügyelet, az uniós bankok ellenálló képességének értékelése és a fogyasztóvédelem előmozdítása terén hiányosságok mutatkoztak. Az EBH korlátozott jogi felhatalmazással és munkaerő-állománnyal rendelkezett a 2011-es stressz-tesztek végrehajtásához, amelyet uniós szintű pénzügyi védőháló nélkül végeztek el. Bár a stressz-tesztek hasznosak voltak abból a szempontból, hogy számos bank újratőkésítéséhez vezettek, de egyúttal rámutattak az ilyen intézkedések korlátaira is, amennyiben azok nem járnak együtt az eszközportfólió minőségének értékelésével. Továbbra is fennállnak bizonyos kérdések az EBH-nak a bankok felügyeletében játszott jövőbeni szerepére, valamint az EBH és az EKB szerepére és feladataira nézve.

A pénzügyi válságot követően a Bizottság a szabályozási keretek és a – különösen a határokon átnyúló tevékenységet folytató – bankok felügyeletének megerősítésével tett intézkedéseket a bankszektor stabilizálására. A szabályozás módosítására irányuló kiterjedt javaslatok részeként 2011-ben létrejött az EBH. Az EBH szerepet játszik az európai banki szabályozás felügyeletében és a fogyasztóvédelemben.

Az összes különjelentés teljes szövege 23 uniós nyelven elérhető a Számvevőszék honlapján (http://eca.europa.eu) és az „EU bookshop” (http://bookshop.europa.eu) honlapon.

2014-ben kiadott vélemények és egyéb kiadványok

A Számvevőszék azáltal is hozzájárul az uniós pénzgazdálkodás javításához, hogy véleményez pénzügyi hatással járó – új vagy felülvizsgált – jogszabályokra irányuló javaslatokat. E véleményeket a többi uniós intézmény kéri, és a jogalkotó hatóságok – az Európai Parlament és a Tanács – felhasználják őket munkájuk során. A Számvevőszék saját kezdeményezésére más témákban is kibocsáthat állásfoglalásokat és áttekintéseket. A korrupció elleni intézkedésekről szóló bizottsági jelentésről a Számvevőszék saját kezdeményezésére adott véleményt, míg az Európai Parlament működésének központosítása révén elérhető uniós költségvetési megtakarítások elemzése az Európai Parlament kérésére készült.

2014-ben a Számvevőszék hét véleményt dolgozott ki, számos jelentős területre vonatkozóan:

•a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági szabályozás helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló rendelet módosítására vonatkozó javaslatról (1/2014);

•az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak a kiigazítására vonatkozó javaslatról (2/2014);

•a tizedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatnak az áthidaló eszközre való alkalmazása érdekében történő módosításáról szóló javaslatról (3/2014);

•az európai iskolák költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályzat módosításáról szóló javaslatról (4/2014);

•a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (OHIM) a Hivatalra alkalmazandó pénzügyi rendelkezéseket létrehozó szabályzata módosítására tett javaslatról (5/2014);

•az Európai Csalás Elleni Hivatalra (OLAF) vonatkozó rendeletnek az eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozása tekintetében történő módosításáról szóló javaslatról (6/2014);

•az Európai Közösségek saját forrásainak rendszerét szabályzó rendelet módosításáról szóló javaslatról (7/2014).

7

véleményt

dolgoztunk ki 2014-ben

Állapotfelmérések

A 2014-es év az Európai Unió jelentős megújulásának időszaka volt. A változó körülményekre reagálva a Számvevőszék új típusú terméket fejlesztett ki és készített el: az állapotfelmérést. Mindegyik állapotfelmérés átfogó témakört ölel fel, és intézményünk eredményeire, felhalmozott tudására és tapasztalatára támaszkodik. Céljuk, hogy a Számvevőszék munkájában érintettekkel folytatott konzultáció és párbeszéd alapjául szolgáljanak, és lehetővé tegyék a Számvevőszék számára, hogy olyan fontos kérdésekben is észrevételeket tegyen, amelyekre nézve rendesen nem végez ellenőrzést. Az első, 2014 szeptemberében közreadott állapotfelmérés az uniós elszámoltathatósági és közpénz-ellenőrzési rendszerek kérdéseiről szólt (lásd: háttérmagyarázat), és a 2014 októberében rendezett uniós elszámoltathatósági konferencia fő hivatkozási anyagául szolgált (lásd: 42. o.). A második, 2014 novemberében megjelent állapotfelmérés „Az uniós pénzeszközök leghatékonyabb felhasználása: állapotfelmérés az uniós költségvetés pénzügyi irányítását fenyegető kockázatokról” címet viselte. A dokumentum áttekintést nyújt az uniós pénzáramlásokról, és összefoglalja, milyen kérdéseket kell megoldani ahhoz, hogy az uniós adófizetők – többek között – az uniós költségvetés optimális felhasználását tapasztalhassák (lásd: háttérmagyarázat).

A vélemények és az állapotfelmérések teljes szövege 23 uniós nyelven elérhető a Számvevőszék honlapján (http://eca.europa.eu).

2

állapotfelmérést

dolgoztunk ki 2014-ben

Hiátusok, átfedések és kihívások: állapotfelmérés az uniós elszámoltathatósági és közpénz-ellenőrzési rendszerekről

Az állapotfelmérés célja, hogy ismertebbé tegye ezt – az Unió intézményi rendszerének demokratikus legitimitása szempontjából tényleges jelentőséggel bíró – témát, és előmozdítsa átgondolását.

Leírja az elszámoltathatósági keretek alapvető jellemzőit, a közpénzellenőrzés szerepét és egy erős elszámoltathatósági és ellenőrzési lánc kulcselemeit; bemutat hat fontos területet, ahol uniós szinten az elszámoltathatósággal és a közpénzellenőrzéssel kapcsolatban kihívások merülnek fel, majd a pénzügyi válságra reagálva kialakított különféle új uniós és kormányközi eszközökre alkalmazandó elszámoltathatósági és ellenőrzési rendszerekkel foglalkozik.

Az állapotfelmérés végül kitér arra, hogy uniós szinten hogyan javítható az elszámoltathatóság és a közpénzellenőrzés. Szükséges lenne többek között:

οaz összehangolt vagy kormányközi eszközök esetében az Unió és a tagállamok közötti nagyobb fokú együttműködésen alapuló vizsgálati rendszer;

οkövetkezetesebb és átfogóbb szabálykészlet valamennyi uniós szakpolitika, eszköz, valamint az uniós intézmények által kezelt forrás tekintetében;

οaz átláthatóság, a jó kormányzás és az elszámoltathatóság előfeltételeiként az uniós tevékenységek és források jobb irányítási és kontrollrendszerei;

οhangsúly helyezése az uniós szakpolitikák hatásának és eredményeinek mérésére, ahol az uniós költségvetés ugyan viszonylag kis szerepet játszik, de jelentős uniós szintű szabályozó vagy jogi rendelkezések léteznek;

οaz uniós szakpolitikák és források esetében az ellenőrzések költséges átfedéseinek csökkentése annak biztosításával, hogy az ellenőrök valamennyi szinten megfelelően támaszkodhassanak a többi ellenőr munkájára.

Az uniós pénzeszközök leghatékonyabb felhasználása: állapotfelmérés az uniós költségvetés pénzügyi irányítását fenyegető kockázatokról

Az állapotfelmérés által adott összegzésben a Számvevőszék az uniós költségvetés irányításának valamennyi szempontját górcső alá veszi, egy olyan időszakban, amikor a tagállamok kormányai és adófizetői befizetéseik optimális felhasználását szeretnék tapasztalni.

Az uniós bevételek és kiadások ellenőrzése terén szerzett 35 éves tapasztalatunkra építő állapotfelmérésünk áttekintést nyújt az uniós pénzügyi irányításról, és összegzi, hogy milyen kérdéseket kell megoldani az uniós költségvetés optimális felhasználása végett. Az elemzést a különböző bevételi és kiadási területekhez kapcsolódó témák legfontosabb jellemzőiről és kérdéseiről szóló részletes tényjegyzékek egészítik ki, melyek jobbító javaslatokat is tesznek.

Az állapotfelmérés szerint több kérdés kiemelt figyelmet érdemel, többek között ezek:

οa megértést, az irányítást és az ellenőrzést nehezítő összetett, eltérő módon értelmezhető uniós támogathatósági szabályok és egyéb támogathatósági feltételek;

οa közbeszerzési szabályok és eljárások esetenkénti be nem tartása – akár szándékosan, akár meg nem értésük miatt –, s ezért az uniós finanszírozású projektek nagyobb költsége és késedelmei;

οa tagállami hatóságok elégtelen kapacitása az uniós pénzek kezelésére és felhasználására, ami megnöveli annak kockázatát, hogy hibák fordulnak elő, valamint hogy a kiadások kívánnivalót hagynak maguk után;

οaz uniós és a nemzeti költségvetések elégtelen koordinációja, a társfinanszírozásra a tagállamoknál rendelkezésre álló források hiánya, és az, hogy a hangsúly inkább a szabályokon, mintsem az elért eredményeken van;

οaz uniós költségvetésből még nagy mennyiségű, az előző kiadási időszakból hátramaradt kötelezettségvállalást kell finanszírozni.

Az Unió irányításának elszámoltathatósági kerete és pénzügyi kontrollok

Diagram az uniós elszámoltathatósági és közpénz-ellenőrzési rendszerekről szóló állapotfelmérésből.

Kapcsolattartás az érdekelt felekkel

Az uniós elszámoltathatósághoz való számvevőszéki hozzájárulás értéke nagymértékben függ attól, mennyire használják fel az elszámoltatási folyamatban részt vevő főbb partnereink a munkánkat és a kiadványainkat. Ezek a partnerek az uniós pénzeszközök nyilvános felügyeletéért felelős politikai szervezetek (azaz az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és a nemzeti parlamentek). 2013–2017-es stratégiánk értelmében kötelezettséget vállaltunk a külső fejlemények figyelésére és a partnerekkel való kapcsolatok kezelésére szolgáló rendszerek fejlesztésére.

A Számvevőszék elnöke és a számvevőszéki tagok rendszeres kapcsolatot tartanak fenn az Európai Parlament bizottságaival, elsősorban a Költségvetési Ellenőrző Bizottsággal (CONT). 2014-ben Vítor Caldeira, a Számvevőszék elnöke a CONT két ülésén, valamint az Európai Parlament számos plenáris ülésén vett részt, ahol bemutatta éves munkaprogramunkat és éves jelentéseinket. Egyik stratégiai célunk, hogy erősítsük partnerségünket a legfontosabb érdekelt felekkel, többek között az Európai Parlament és a Tanács különböző szakbizottságaival.

2014 áprilisában a Számvevőszék kinevezte Ville Itälä-t az intézményi kapcsolatokért felelős számvevőszéki tag újonnan létrehozott posztjára. Ez stratégiai szinten javíthatja intézményünk kapcsolatait az uniós társintézményekkel, és új alkalmakat teremthet munkánk hatásának növelésére.

2014-ben a Számvevőszék többi tagja 64 alkalommal jelent meg a CONT bizottság 17 ülésén, éves jelentéseink és különjelentéseink kapcsán. Az eszmecserék nyomán a CONT bizottság egyes tagjai jelentéseket készítettek különjelentéseinkről, többek között a 2013-as zárszámadás keretében is jelentéstervezet készült különjelentésekről. A CONT bizottság 2014-től rendszeresen meghívja az érintett szakbizottságokat a különjelentéseinket bemutató CONT-ülésekre, ami hozzájárul munkánk hatásának növeléséhez.

2014 októberében a Számvevőszék luxembourgi székhelyén folytatódott az a hagyomány, hogy a CONT és a Számvevőszék tagjai egy közös ülés keretében is találkoznak

2014 elején az Európai Parlament elfogadta az Európai Számvevőszék jövőbeni szerepéről szóló jelentést. A Számvevőszék üdvözölte a jelentésben megfogalmazott véleményt, amely szerint bármely reformot az Unió elszámoltathatóságának javításával kapcsolatos, nagy kihívást jelentő feladat szélesebb összefüggésében kell szemlélni. Intézményünk elsőként olyan területeken tett lépéseket, ahol van hatásköre eljárni, vagyis elsősorban a munkánk, az érdekelt felekkel történő kapcsolattartásunk és forrásaink felhasználása terén. Az ezeken a területeken elért előrelépéseinket a 2014-ben közzétett társintézményi értékelés is kiemelte (lásd: Jelentős események).

Számos esetben a 2013–2017-es stratégiánk végrehajtásának részeként már folyamatban is voltak javító kezdeményezéseink, például az ellenőrzési és jelentési folyamatok ésszerűsítése és az erőforrásaink rugalmasabb felhasználása. Ebből adódóan az év során több jelentést készítettünk el, méghozzá átlagosan az eddiginél rövidebb idő alatt. A 2014-ben elindított belső reformprojekt folyományaként további hatékonyságnövelésre és az ellenőrzési folyamat eredményességének növekedésére számítunk.

2013. novemberi állásfoglalásában az Európai Parlament felkérte a Számvevőszéket, hogy adjon átfogó elemzést arról, hogy a csökkent munkaidő-kiesés és a nagyobb hatékonyság révén milyen potenciális megtakarítást jelentene az uniós költségvetés számára, ha a Parlament egyetlen helyszínen végezné a munkáját. A Számvevőszék a 2014 júliusában közzétett munkaeredményei szerint arra a következtetésre jutott, hogy a strasbourgi tevékenységek áthelyezése Brüsszelbe jelentős megtakarításokkal járhatna, s ezt csak kismértékben növelné a luxembourgiak áthelyezése Brüsszelbe.

Nicole Bricqet, a francia szenátus tagját (középen) Vítor Caldeira elnök és Danièle Lamarque számvevőszéki tag üdvözli a Számvevőszéken

A Számvevőszék 2014-ben továbbra is rendszeresen együttműködött a Tanáccsal annak számos különböző formációjában és tevékenységében. A Számvevőszék elnöke, Vítor Caldeira 2014 decemberében a Gazdasági és Pénzügyi Tanács előtt is bemutatta az éves jelentéseket. A Számvevőszéket rendszeresen felkérték egyes különjelentéseinek bemutatására különböző tanácsi bizottságok és munkacsoportok előtt.

A nemzeti parlamentekkel való hatékony kapcsolatfenntartás szintén a prioritásaink közé tartozik. A Számvevőszék tagjai gyakran mutatják be az éves jelentést tagállami hallgatóság előtt. A tagállami parlamentek európai ügyekkel és pénzügyi kontrollal foglalkozó bizottságai rendszeres tájékoztatást kapnak tevékenységeinkről. Az év során számos nemzeti parlamenti delegáció kereste fel intézményünket, többek között 2014 júliusában a francia szenátus küldöttsége. A Számvevőszék ezenkívül meghívta a fő érdekelt feleket a 2014 decemberében tartott éves szemináriumára, ahol számvevőszéki tagok ismertették nézeteiket az uniós elszámoltathatóság kérdéseiben.

A Számvevőszék együttműködik az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) az uniós költségvetés kárára elkövetett csalások elleni küzdelemben. Értesítjük az OLAF-ot minden olyan esetben, amikor ellenőri munkánk során vagy harmadik fél útján az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes tevékenység gyanúja jut tudomásunkra. 2014-ben 16 esetben értesítettük az OLAF-ot az ellenőri munkánk során észlelt feltételezett csalásról, korrupcióról, illetve illegális tevékenységről.

Együttműködés más legfőbb ellenőrző intézményekkel

A Számvevőszék és más legfőbb ellenőrző intézmények közötti együttműködés főként az alábbi fórumokon valósul meg:

•az uniós tagállamok legfőbb ellenőrző intézményeinek Kapcsolattartó Bizottsága;

•az uniós tagjelölt és potenciális tagjelölt országok legfőbb ellenőrző intézményeinek hálózata;

•nemzetközi közpénzügyi ellenőrzési intézmények, elsősorban a Legfőbb Ellenőrző Intézmények Nemzetközi Szervezete (INTOSAI) és annak európai regionális csoportja (EUROSAI).

A Számvevőszék 2014 szeptemberében vizsgálta felül és aktualizálta nemzetközi együttműködési stratégiáját (lásd: a lenti háttérmagyarázat).

Az EUROSAI kongresszusa, Hága, 2014. június

A Számvevőszék nemzetközi együttműködési stratégiája

A Számvevőszék együttműködési stratégiája – a 2013–2017-es átfogó stratégiájával összhangban – célul tűzte ki, hogy a lehető legnagyobb mértékben növelje az intézmény hozzájárulását az Unió nyilvános elszámoltathatóságához, s ennek érdekében erősítse a két- és többoldalú együttműködést az olyan releváns partnerekkel, mint a legfőbb nemzeti ellenőrző intézmények és nemzetközi ellenőrzési szervezetek. Mivel ellenőrzési kötelezettségeink mind európai (pl. pénzügyi irányítás), mind világméretű (pl. éghajlatváltozás) hatású területekre kiterjednek, nemzetközi együttműködési tevékenységünk ma fontosabb, mint a múltban bármikor.

A Számvevőszék együttműködési stratégiájának prioritásai a következők:

οa középpontban továbbra is az uniós szintű együttműködés lesz, a Kapcsolattartó Bizottság útján, illetve külön-külön az egyes uniós tagállamok legfőbb ellenőrző intézményeivel. Ennek keretében sor kerülhet az uniós költségvetés és más uniós szakpolitikai területek szempontjából releváns közös ellenőrzési és elszámoltathatósági munkában való részvételre;

οaz uniós bővítés kapcsán továbbra is támogatni fogjuk az uniós tagjelölt és potenciális tagjelölt országok legfőbb ellenőrző intézményeit a kapacitásépítést célzó tevékenységeikben;

οa nemzetközi ellenőrzési szervezeteken belül (pl. INTOSAI) nagyobb részt fogunk vállalni a szakmai standardok meghatározásával kapcsolatos együttműködésben, mivel a standardoknak nagy a jelentőségük a kapacitásépítésben és a közpénz-ellenőrzési ágazaton belüli tudásmegosztásban.

Együttműködési stratégiánk révén, illetve más olyan közelmúltbeli intézkedéseknek köszönhetően, mint az újonnan bevezetett magas szintű konferenciák és találkozók, hozzá fogunk járulni az uniós pénzgazdálkodás és elszámoltathatóság kérdéseinek ismertebbé tételéhez.

Az uniós tagállamok legfőbb ellenőrző intézményeinek Kapcsolattartó Bizottsága

Az uniós szerződés előírja, hogy a Számvevőszék és a tagállamok nemzeti ellenőrző szervei függetlenségük megőrzése mellett a bizalom szellemében együttműködjenek. Az uniós tagállamok társintézményeivel a Kapcsolattartó Bizottságon keresztül működünk együtt aktívan: ez a bizottság évente egyszer ülésezik, és számos munkacsoport, hálózat és speciális munkacsoport keretében foglalkozik általános érdeklődésre számot tartó konkrét kérdésekkel.

2013 októberében egy egyéves időszakra a Számvevőszék vette át a Kapcsolattartó Bizottság elnöki tisztét. Ebben a minőségében 2014 októberében a Számvevőszék látta vendégül a Kapcsolattartó Bizottság éves közgyűlését. A napirendre a következő fő témák kerültek fel: szeminárium az együttműködés fokozásáról, különösen az Európa 2020 stratégiával és a bankunióval kapcsolatos kérdésekben, beszámolás a Kapcsolattartó Bizottság és szakmai partnerei tevékenységéről, valamint a Kapcsolattartó Bizottság tagjainak uniós vonatkozású ellenőrzései.

Kétoldalú alapon is együttműködünk az uniós tagállamok legfőbb ellenőrzési intézményeivel. Jó példa erre a Számvevőszék és a lengyel legfőbb ellenőrzési intézmény (Najwyższa Izba Kontroli) közösen végrehajtott projektje. Ennek keretében lengyel számvevők tevékenyen részt vettek az állatbetegségek felszámolásával kapcsolatos lengyelországi ellenőrzésünkben, valamint a kontroll- és monitoringtevékenységekben. Lengyelország és Portugália legfőbb ellenőrzési intézményeivel az Európa 2020 stratégia témájában, a 2014-es éves jelentés teljesítményről szóló fejezete kapcsán is együttműködünk.

A Kapcsolattartó Bizottság ülése 2014. október 15–17-én Luxembourgban.

Az uniós tagjelölt és potenciális tagjelölt országok legfőbb ellenőrző intézményeinek hálózata

A Számvevőszék az uniós tagjelölt és potenciális tagjelölt országok legfőbb ellenőrző intézményeivel elsősorban a Kapcsolattartó Bizottsághoz hasonló hálózaton¹ keresztül működik együtt. A 2014-es év során egy energiahatékonysági témájú párhuzamos teljesítmény-ellenőrzés elvégzésében segítettük a hálózatot: a témában és a teljesítmény-ellenőrzés módszertanában jártas szakértőket bocsátottunk rendelkezésére.

Közpénzügyi ellenőrzési intézmények nemzetközi szervezetei

2014-ben továbbra is aktívan kivettük részünket az INTOSAI tevékenységéből, és érdemben hozzájárultunk több INTOSAI-bizottság és -munkacsoport munkájához.

•az INTOSAI 1. sz. céljának megvalósításában, a szakmai standardalkotó bizottság és a pénzügyi, szabályszerűségi és teljesítmény-ellenőrzési albizottságok tagjaként;

•az INTOSAI 2. sz. céljának megvalósításában, a kapacitásépítési bizottság tagjaként, valamint a bevált gyakorlatok elterjesztését és a minőségbiztosítást önkéntes szakértői értékelések révén előmozdító albizottság tagjaként;

•az INTOSAI 3. sz. céljának megvalósításában, a tudásmegosztási bizottság tagjaként, valamint annak a környezetvédelmi ellenőrzéssel, a pénzügyi modernizációval és a szabályozási reformmal foglalkozó munkacsoportjainak tagjaként.

Részt vettünk 2014 júniusában az EUROSAI IX. kongresszusán, ahol megszerveztük és lebonyolítottuk a teljesítmény mérésével foglalkozó műhelyt, valamint az EUROSAI igazgatótanácsának (amelynek 2011 óta a Számvevőszék is tagja) XLI. és XLII. ülésén.

Továbbra is tevékenyen részt vettünk az EUROSAI munkacsoportjaiban, elsősorban az informatikai, illetve a környezetvédelmi ellenőrzéssel foglalkozó munkacsoportban, valamint az ellenőrzési minőség bevált gyakorlatai elektronikus adatbázisának létrehozására és működtetésére életre hívott monitoringbizottságban, és az „Ellenőrzés és etika” munkacsoportban. Tagja lett a Számvevőszék a katasztrófák és elemi csapások esetére elkülönített források ellenőrzésével foglalkozó újonnan létrehozott munkacsoportnak is.

Az INTOSAI regionális munkacsoportjai közötti közös konferenciák keretében a Számvevőszék aktívan részt vett a II. ASOSAI²–EUROSAI közös konferencián, amely elsősorban az ISSAI standardok³ elfogadásának múltbéli tapasztalataival és tanulságaival, illetve a standardok jövőbeli hatásaival foglalkozott.

Jelentős események

A Számvevőszék nemzetközi társintézményi értékelése

2013-ban a Számvevőszék meghívta Franciaország, Németország és Svédország legfőbb ellenőrző intézményeit, hogy adjanak társintézményi értékelést teljesítmény-ellenőrzési gyakorlatunkról. A társintézményi értékelés mindhárom partner tapasztalatából merített, és rendkívül hasznos volt mind a Számvevőszék, mind az értékelők számára. Az értékelés módszertana a legfőbb ellenőrző intézmények munkáját irányító általánosan elfogadott kritériumokon alapult, és figyelembe vette a nemzetközi standardok útmutatásait.

A társintézményi értékelés szövege 2014-ben honlapunkon (http://eca.europa.eu) is megjelent. Az értékelők következtetése szerint a legutóbbi, 2008-as társintézményi értékelés óta a Számvevőszék jelentős előrelépést tett. Elemeztük az Unió összetett intézményi felépítéséből adódó kihívásokat, és lépéseket tettünk, hogy tovább fokozzuk ellenőrzéseink eredményességét és hatékonyságát, és javítsuk ellenőrzési jelentéseink minőségét. Az értékelők szerint szükséges volna ésszerűsítenünk és felgyorsítanunk döntéshozatalunkat, és pontosabban kellene megfogalmaznunk ellenőrzési jelentéseink ajánlásait.

A nemzetközi ellenőrzési standardok bátorítják nemzetközi társintézményi értékelések elvégzését. A legfőbb ellenőrző intézmények számára ez jó lehetőséget nyújt arra, hogy nemzetközi standardokon alapuló, önkéntes értékelés révén véleményt kapjanak arról, hogyan látják el funkcióikat. 2014-ben a Számvevőszék vezette Litvánia legfőbb ellenőrzési intézményének társintézményi értékelését, és felkérték a Svájci Szövetségi Számvevőszék értékelésére, valamint Spanyolország és Lettország legfőbb ellenőrzési intézményeinek társintézményi értékelésében való részvételre is.

Magas szintű konferencia az uniós elszámoltathatóság javításáról

Balról jobbra: Jacques Sciberras, kabinetfőnök, Kevin Cardiff számvevőszéki tag, Vítor Caldeira elnök és Olli Rehn, az Európai Parlament alelnöke.

2014 októberében a Számvevőszék magas szintű konferenciát rendezett: itt sokan részt vettek azok közül, akiknek szerepük van annak biztosításában, hogy az Európai Unió elszámoltatható legyen az uniós célok érdekében mozgósított közpénzekkel. A konferencia foglalkozott az uniós és tagállami szinten létező hiátusokkal, átfedésekkel és kihívásokkal, amelyekre az uniós elszámoltathatósági és közpénz-ellenőrzési rendszerekről szóló állapotfelmérésünk is rámutatott (lásd: 35. o.).

Alkalom nyílt arra, hogy az Európai Parlament, az Európai Bizottság, az Európai Számvevőszék, az Európai Központi Bank, az Európai Beruházási Bank, az Európai Stabilitási Mechanizmus és tagállami számvevőszékek, valamint a tudományos élet képviselői megvitassák, hogyan változzanak ezek a keretek a gazdasági, költségvetési és monetáris integráció alakulásának hatására. A viták középpontjában az uniós elszámoltathatóság állt, különösen a következőkkel összefüggésben: központi bankok és felügyeleti hatóságok, válság alatti és válság utáni struktúrák, az uniós források hatásának maximalizálása külső részvétellel, az Unió teljesítményének jobb előtérbe állítása.

A konferencia résztvevői egyetértettek abban, hogy szorosabb együttműködésre van szükség a kormányzati szervek, a parlamentek, az uniós és tagállami számvevők között ahhoz, hogy a közvélemény világosabb képet kapjon az uniós szakpolitikák és programok teljesítményéről.

A partnerség erősítése a litván tagállami hatóságokkal

Szeptemberben magas szintű számvevőszéki küldöttség kereste fel Litvániát, hogy erősítse az ország parlamentjével, kormányával, központi bankjával és legfőbb ellenőrzési intézményével kialakított partnerséget, és előmozdítsa az uniós kiadások legjobb felhasználását és ellenőrzését az országban. A Számvevőszék és litván partnerei eszmét cseréltek az uniós elszámoltathatóság javításának prioritásairól, megvizsgálták az uniós kiadások által teremtett többletérték előmozdítására irányuló legjobb együttműködési lehetőségeket, és megvitatták, hogyan segíthetnék a litván politikai döntéshozókat és parlamentet abban, hogy azok a lehető legjobban fel tudják használni a Számvevőszék ellenőrzési eredményeit.

A látogatás során a számvevőszéki küldöttség tevékenyen részt vett a litván parlament elszámoltathatósági és közpénzkezelési kihívásokról szóló konferenciáján. A küldöttség és partnerei a pénzügyi és gazdasági kormányzással, illetve Litvánia 2015. január 1-jei eurózóna-csatlakozásának előnyeivel kapcsolatos kérdéseket is megvitattak.

Litvánia volt az első uniós tagállam, amelyet a Számvevőszék a következő évekre tervezett, az uniós források irányításáért és ellenőrzéséért felelős tagállami hatóságokkal fenntartott partnerséget erősítő látogatássorozata részeként felkeresett.

Az Európai Számvevőszék küldöttsége ülésezik a litván számvevőszékkel.

12015 januárjában a hálózat hat tagjelölt országból (Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Izland, Montenegró, Szerbia és Törökország), valamint egy potenciális tagjelölt országból (Bosznia-Hercegovina) áll. 2013 novembere óta megfigyelőként Koszovó* is részt vesz a hálózatban.

*Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

2Legfőbb Ellenőrzési Intézmények Ázsiai Szervezete.

3A legfőbb ellenőrző intézmények nemzetközi standardjai.

A számvevőszék vezetősége

A Számvevőszék testülete

A Számvevőszék testülete tagországonként egy tagból áll. A Szerződés értelmében a számvevőszéki tagok megbízatási ideje hat év, és megbízatásuk megújítható.

A tagok az öt kamara valamelyikéhez tartoznak. A kamarák ellenőrzési jelentéseket és véleményeket fogadnak el, illetve általános stratégiai és igazgatási kérdésekben döntenek. Az egyes tagoknak saját, elsősorban ellenőrzési jellegű feladataik is vannak. A mögöttes ellenőrzési munkát általában a számvevők végzik, akiknek a tevékenységét az illetékes számvevőszéki tag a kabinetje közreműködésével koordinálja. Az illetékes tag ezután a kamarának, illetve a számvevőszéki testületnek is bemutatja a jelentést, majd annak elfogadása után az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a többi érintett félnek, köztük a médiának is előterjeszti azt.

2014-ben a tagállami jelöléseket követően és az Európai Parlamenttel folytatott konzultáció után az Európai Unió Tanácsa hat új tagot nevezett ki az Európai Számvevőszék testületébe. Közülük négyen – Alex Brenninkmeijer (Hollandia), Danièle Lamarque (Franciaország), Nikolaos Milionis (Görögország), Phil Wynn Owen (Egyesült Királyság) – január 1-jén lettek számvevőszéki tagok, ketten – Klaus-Heiner Lehne (Németország) és Oskar Herics (Ausztria) – pedig 2014. március 1-jén.

Az Európai Számvevőszék 28 tagú testülete 2014. január 23-án egy hároméves időszakra harmadszor is Vítor Caldeirát választotta elnökévé. Az elnök feladata a Számvevőszék munkájának felügyelete és a külső kapcsolattartás során az intézmény képviselete.

A Számvevőszék tagjai 2014 végén.

A Számvevőszék tagjainak 1000. ülése 2014. október 27-én.

A 2013–2017-es időszakra vonatkozó számvevőszéki stratégia: az eddigi eredmények

2014-ben a Számvevőszék a 2013–2017-es időszakra vonatkozó stratégiája végrehajtásának második évében járt. Erre az időszakra a Számvevőszék azt tűzte ki célul, hogy a lehető legnagyobb mértékben növelje az Unió nyilvános elszámoltathatóságához való hozzájárulásának értékét. E cél eléréséhez a fő prioritások a következők:

οa Számvevőszék kiadványainak az uniós elszámoltathatóság jobbítására való összpontosítása;

οegyüttműködés másokkal a Számvevőszék által az Unió elszámoltathatóságához nyújtott hozzájárulás jobb kiaknázásában;

οa Számvevőszék mint professzionális ellenőrző intézmény továbbfejlesztése;

οa Számvevőszéknél meglévő tudás, képzettség és szakértelem lehető legjobb felhasználása;

οa Számvevőszék munkaeredményeinek és elszámoltathatóságának demonstrálása.

2014-ben a stratégia jelentős változásokat indított el intézményünk szervezeti felépítésében. Ekkor mutatta be eredményeit az ellenőrzési folyamat ésszerűsítésének és a szerep- és feladatkörök jobb meghatározásának szentelt két belső stratégiai munkacsoport. Ugyanekkor készült el az Európai Parlament jelentése a Számvevőszék jövőbeli szerepéről, s ekkor mutatták be a Számvevőszék társintézményi értékelésének eredményeit is.

A különböző ajánlások megvalósítására egy összesített nagyszabású reformprojekt keretében kerül sor, amely 2014 végén kezdődött el és 2016 közepéig tart. A reform célja kettős. Először is ésszerűsíteni kívánja az ellenőrzési folyamatot. A különjelentések esetében ez azt jelenti, hogy rövidebb idő alatt fognak elkészülni, míg az éves jelentéseknél az egyes témák hangsúlyosabb tárgyalása és erőforrás-megtakarítás a cél. A második cél az, hogy a Számvevőszék feladatorientált szervezetté alakuljon át. Intézményünk ennek révén olyan ellenőrzési és vizsgálati feladatokra lesz képes összpontosítani erőforrásait, amelyek az uniós polgárok érdekében a legtöbb többletértéket teremtik.

A Számvevőszék teljesítményének mérése

A Számvevőszék 2008 óta alkalmaz fő teljesítménymutatókat, amelyek tájékoztatják a vezetést arról, hogyan halad a kitűzött célok elérése, alátámasztják a döntéshozatalt, és tájékoztatják a munkánkban érdekelt kört teljesítményünkről. Ezek a mutatók tükrözik prioritásainkat, és demonstrálják professzionális ellenőrző intézményünk teljesítményét és elszámolhatóságát.

A mutatók munkánk minőségének és hatásának fő összetevőit igyekeznek mérni, külön figyelmet fordítva a legfontosabb érdekelt felek véleményére, valamint az erőforrások hatékony és eredményes felhasználására. A fő teljesítménymutatókat a stratégia 2013–2017-es időszakára aktualizáltuk.

Az érdekelt felek által adott értékelések

A válaszok tanúsága szerint a leginkább érdekelt felek 94%-a találja a számvevőszéki jelentéseket hasznosnak munkája szempontjából (2013-ban: 98%-uk), míg 91% gondolja úgy, hogy hatással vannak arra (2013-ban: 94%).

A Számvevőszék munkájának minősége és hatása

A Számvevőszék az érdekelt felek által adott értékelések, szakértői vizsgálatok és az uniós pénzgazdálkodás tökéletesítésére tett ajánlásai hasznosulásának vizsgálata alapján értékeli saját jelentéseinek minőségét és hatását. Mérjük ezenkívül médiamegjelenéseinket is.

Az érdekelt felek által adott értékelések

A Számvevőszék arra kérte a munkájában leginkább érdekelt feleket – az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrzési Bizottságát és Költségvetési Bizottságát, a Tanács Költségvetési Bizottságát, a Bizottság és az uniós ügynökségek fontosabb ellenőrzött részlegeit, valamint az uniós legfőbb ellenőrző intézmények vezetőit –, hogy egy öt pontból álló, a „nagyon gyengétől” a „nagyon jóig” terjedő skálán osztályozzák 2014-ben közzétett jelentéseink hasznosságát és hatását.

Szakértői vélemények

Minden évben független külső szakértők tekintenek át minőség-ellenőrzési céllal egy számvevőszéki jelentésekből álló mintát, tartalom és bemutatás szempontjából. 2014-ben a külső szakértők nyolc különjelentést, valamint a 2013-as éves jelentéseket vizsgálták. A jelentések minőségét különböző szempontokból négypontos – a „súlyosan hiányos”-tól (1) a „kiváló minőségű”-ig (4) terjedő – skálán osztályozták.

Az elmúlt évek eredményei igen állandóak voltak, ami arra utal, hogy jelentéseink minősége kielégítő.

Szakértői vélemények a Számvevőszék jelentéseiről

Az ajánlások hasznosulásának vizsgálata

Az Unió pénzgazdálkodásának javításához főként az ellenőrzési jelentéseinkben tett ajánlásainkkal járulunk hozzá. Egyes ajánlások gyorsan végrehajthatók, míg mások megvalósítása összetettségük miatt több időt igényel.

Szisztematikusan figyelemmel kísérjük, hogy az ellenőrzött felek milyen mértékben valósították meg ajánlásainkat. 2014 végéig a 2011–2014-ben kibocsátott közel hatszáz ajánlás 69%-a valósult meg. Ez a 2010–2013 időszakban tett ajánlások 2013-as 60%-os végrehajtási arányához képest növekedést jelent.

A Számvevőszék ajánlásainak megvalósulása a kibocsátás éve szerint

Médiamegjelenés

A Számvevőszék médiajelenlétét mérő mutató az intézmény médiahatásáról ad képet. Ahhoz a stratégiai célhoz kapcsolódik, hogy minél nagyobb közfigyelem irányuljon intézményünkre, kiadványainkra, ellenőrzési megállapításainkra és következtetéseinkre.

2014-ben több mint 5100 olyan internetes cikket azonosítottunk, amelyek különjelentéseikre, a 2013-as éves jelentésekre, valamint általában véve intézményünkre vonatkozott. Ezek 40%-a ellenőrzési jelentéseinket tárgyalta, míg a többi általában véve foglalkozott intézményünkkel és munkánkkal.

Médiahivatkozások

A repülőterekről szóló
számvevőszéki
különjelentésről több

mint 800

cikk jelent meg

Az erőforrások eredményes és hatékony felhasználása

Az erőforrások eredményes és hatékony felhasználását abból a szempontból értékeljük, hogy mennyire vagyunk képesek végrehajtani munkaprogramunkat, időben elvégezni az ellenőrzéseket, valamint biztosítani alkalmazottaink szakmai alkalmasságát.

A munkaprogram végrehajtása

Ellenőrzéseinket és egyéb feladatainkat éves munkaprogramunk segítségével tervezzük meg, és az év során folyamatosan ellenőrizzük a haladást.

2014-ben munkaprogramunk 95%-át hajtottuk végre (2013-ban a 90%-át). Az éves jelentéseknél és a különálló éves jelentéseknél minden terv szerint alakult, míg különjelentéseinknek 85%-át valósítottuk meg terv szerint (2013-ban 70%-ukat). A 2014-ben be nem fejezett teljesítmény-ellenőrzéseinket átvittük 2015-re.

A Számvevőszék 2014-es éves munkaprogramjának végrehajtása

A különjelentések készítése

Ahhoz, hogy hatást tudjanak kifejteni, különjelentéseinknek időben kell elkészülniük. Az elmúlt években sikeresen lerövidítettük ellenőrzéseink elkészülési idejét. A 2013–2017-es stratégia célja, hogy tovább javítsa ezt a helyzetet: ennek érezhető hatása az elkövetkező néhány évben jelentkezik majd.

2014-ben 24 különjelentést készítettünk, amelyek 42%-a készült el a kitűzött 18 hónapos időkereten belül (2013-ban 37%). A 2014-ben elfogadott különjelentések kidolgozásához szükséges idő átlagosan 19 hónap volt (2013-ban 20 hónap).

A 2014-ben készült különjelentések elkészítési ideje

Szakmai képzés

A Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetségének (IFAC) iránymutatásaihoz híven a Számvevőszék igyekszik személyenként átlagosan évi 40 órányi (5 napnyi) nem nyelvi jellegű szakmai képzést nyújtani ellenőreinek.

Szakmai képzéssel töltött napok száma ellenőrönként és évenként

Ellenőreinek szakmai képzését illetően ismét túlléptünk az eredeti célkitűzésen; ez is mutatja, milyen fontosságot tulajdonítunk munkatársaink szakmai fejlődésének.

Ha a nyelvi képzést is számításba vesszük, ellenőreink 2014-ben átlagban évi 10 nap képzésben részesültek.

Ellenőrzés-támogatás

Emberi erőforrások

A munkaerő megoszlása

Az európai államháztartások nehéz helyzetére való tekintettel a Számvevőszék a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2013. decemberi intézményközi megállapodás értelmében továbbra is évi 1%-kal csökkenti munkatársainak számát egy 5 éves időszak (2013–2017) során.

Ennek eredményeképpen 2014-ben a Számvevőszék 891-ről 882-re csökkentette tisztviselőinek és ideiglenes alkalmazottainak számát (ebbe nem számítanak bele a számvevőszéki tagok, a szerződéses alkalmazottak, a kirendelt nemzeti szakértők és a gyakornokok). Ezek közül 561 fő dolgozik az ellenőrzési kamarákban (ebből 113 fő az egyes számvevőszéki tagok kabinetjében).

Az erőforrások lehető legjobb felhasználása érdekében 2014-ben továbbra is valamennyi tevékenységünkben törekedtünk az eljárások egyszerűsítésén alapuló hatékonyságnövelő intézkedések kialakítására és bevezetésére. 2014-ben folytatódott az álláshelyek átcsoportosítása a támogató szolgáltatásoktól az ellenőrzés területére. Ezt azonban ellensúlyozta, hogy a tagok kabinetjében működő támogató szolgáltatások egyes álláshelyei egy adminisztratív csoportba kerültek át, míg a kommunikációért és az intézményi kapcsolatokért felelős egyes munkatársak az elnökségre kerültek.

Munkaerő-felvétel

A Számvevőszék munkatársai sokrétű elméleti és szakmai háttérrel rendelkeznek, és az intézmény teljesítménye tükrözi minőségi munkájukat és elhivatottságukat. Munkaerő-felvételi politikánk az uniós intézmények általános alapelveit és foglalkoztatási feltételeit követi, alkalmazotti állományunk állandó tisztviselőkből és ideiglenes szerződéssel foglalkoztatott munkaerőből áll. A számvevőszéki állások betöltésére az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) szervez nyílt versenyvizsgákat.

2014-ben egy belső versenyvizsgát rendeztünk AST 1 besorolási fokozatra, valamint kiválasztási eljárás révén felvettünk egy szóvivőt. A Számvevőszék az év során háromtól öt hónapig tartó szakmai gyakorlati lehetőségeket is biztosított 77 egyetemi végzettséggel rendelkező gyakornok számára.

2014-ben a Számvevőszék 78 alkalmazottat vett fel: 31 tisztviselőt, 29 ideiglenes alkalmazottat, 13 szerződéses alkalmazottat és 5 kirendelt nemzeti szakértőt. A Számvevőszék különösen az ellenőri álláshelyek új munkatársakkal történő betöltése terén volt sikeres. A betöltetlen álláshelyek száma 2011 óta 3% közelében áll (27 álláshely 2014. december 31-én).

A Számvevőszék munkatársainak létszámmegoszlása 2014. december 31-én | 2012 | 2013 | 2014
Ellenőrzés | 573 | 576 | 561
Fordítás | 143 | 147 | 141
Igazgatás | 139 | 137 | 141
Elnökség | 32 | 31 | 39
Összesen | 887 | 891 | 882

A nemek egyensúlya

A többi európai uniós intézményhez hasonlóan a Számvevőszék is alkalmazza az esélyegyenlőség elvét az emberi erőforrások igazgatása és a munkaerő-felvétel során. Az elmúlt években fokozatosan növekedett női alkalmazottaink aránya, így munkatársaink között mára már ugyanannyi a férfi és a nő (50-50%).

Az alábbi diagramok a női és férfi alkalmazottak felelősségi szint szerinti megoszlását mutatják (2014. december 31.), amely az utóbbi években keveset változott.

A nemek egyensúlya tevékenységi körönként (2014)

Vezető állást betöltők állampolgárság és nem szerint 2014. december 31-én

Nők | Férfiak | Állampolgárság¹ | Igazgatók | Osztályvezetők
| 4 | belga | 1 | 3
1 |  | bolgár |  | 1
| 1 | cseh |  | 1
1 | 1 | dán |  | 2
3 | 4 | német | 1 | 6
| 1 | észt |  | 1
| 3 | ír | 1 | 2
1 | 2 | görög | 1 | 2
3 | 4 | spanyol | 1 | 6
| 8 | francia | 1 | 7
| 1 | horvát |  | 1
1 | 2 | olasz |  | 3
|  | ciprusi |  |
1 |  | lett |  | 1
1 | 1 | litván | 1 | 1
|  | luxemburgi |  |
| 1 | magyar |  | 1
1 |  | máltai |  | 1
1 | 1 | holland |  | 2
| 1 | osztrák |  | 1
| 1 | lengyel |  | 1
2 | 1 | portugál |  | 3
1 |  | román |  | 1
1 |  | szlovén |  | 1
| 1 | szlovák |  | 1
1 |  | finn |  | 1
1 |  | svéd |  | 1
1 | 8 | brit | 4 | 5
21 | 46 | Összesen | 11 | 56

1A tagállamok protokoll szerinti sorrendjében.

A Számvevőszék esélyegyenlőségi cselekvési tervének célja, hogy minden szinten kiegyensúlyozottá tegye a nemek egyensúlyát. A legutóbbi munkaerő-felvételi kampányok nyomán az AD5–AD8 szinten a teljes létszám 48%-a női alkalmazott (ez az arány 2009-ben 43% volt).

Tekintve, hogy 5–10 éven belül számítani lehet a felső vezetés megújulására, a különböző AD-szintű női alkalmazottak részarányának várható növekedése hozzá fog járulni ahhoz, hogy a vezető beosztásokban a jövőben magasabb legyen a nők aránya.

Életkor szerinti megoszlás

Az életkori megoszlás szerint a 2014. december 31-én aktív foglalkoztatásban álló munkatársaink 53%-a legfeljebb 44 éves.

67 igazgatónk és csoportvezetőnk közül 27 (40%) 55 éves vagy annál idősebb. Ezért a következő 5–10 évben a nyugdíjazások miatt a felső szintű vezetői állomány jelentős megújulásával kell számolni.

Támogatási szolgáltatások

Szakmai képzés

A Számvevőszék mint professzionális ellenőrző intézmény továbbfejlesztése és az intézményünknél meglévő tudás, képzettség és szakértelem lehető legnagyobb mértékű kihasználása érdekében munkatársainknak szükségük van folyamatos továbbképzésre, hogy lépést tarthassanak a szakmai fejlődéssel, és új készségeket sajátíthassanak el. Ellenőrzési környezetünk különleges jellegéből adódóan munkatársainknak emellett jó nyelvi készségekre is szükségük van.

2014-ben munkatársaink (számvevők és nem számvevők egyaránt) átlagosan nyolc napot töltöttek szakmai továbbképzéssel. A nyelvtanfolyamok részaránya a továbbképzésen belül tovább csökken. 2014-ben a teljes továbbképzés 43%-át tették ki, míg ez az érték 2013-ban 46% volt.

A rendelkezésre álló erőforrások és technológia lehető legjobb kihasználása érdekében 2014-től munkatársainknak személyre szabott online tanfolyamokat és képzéseket ajánlunk vegyes módszerű tanulás formájában: a résztvevők előbb elektronikus távoktatás révén sajátítják el az általános elméleti részt, majd osztálytermi oktatásban részesülnek. A belső tudásmegosztás jegyében – és hogy számvevőink a közpénzellenőrzés fejlesztésének élvonalában maradjanak – továbbra is szerveztünk belső és külső szakértők által tartott előadásokat az ellenőrzés és egyéb releváns területek fejleményeiről.

Fordítás

Az ellenőrzés-támogató tevékenységként felfogott fordítás lehetővé teszi, hogy a Számvevőszék teljesítse küldetését, elérje kommunikációs céljait, és eredményeit a különböző uniós nyelveken bocsássa az Unió polgárainak rendelkezésére. 2014-ben a fordítási munka volumene 4%-kal több volt, mint 2013-ban. A fordítások több mint 98%-a időben készült el.

Szokásos fordítási munkája mellett a Számvevőszék Fordítási Főigazgatósága hangsúlyosabban részt vett intézményünk ellenőrzési és más alapvető munkafolyamataiban is: fordítóink az Unió különböző országaiban végzett 40 helyszíni vizsgálat, majd az ellenőrzési jelentések azt követő megszövegezése során nyújtottak nyelvi támogatást.

2014-ben a Fordítási Igazgatóság a minőségbiztosításra összpontosított. Ennek jegyében elfogadta első fordítási minőségbiztosítási kézikönyvét, és visszajelzési rendszert fejlesztett ki ügyfelei számára. Végül szolgáltatásaink hatékonyabbá tétele érdekében áttekintettük és optimalizáltuk fordítási munkafolyamatunkat, és az Információtechnológiai Igazgatósággal karöltve megkezdtük annak automatizálását.

Informatika

2014-ben, amellett, hogy az érintett informatikai rendszereket sikeresen igazította a személyzeti szabályzat új rendelkezéseihez, Információtechnológiai Igazgatóságunk:

•megszilárdította beruházását a tudásmenedzsmentbe: elkészült ellenőrzés-támogató eszközének (Assyst2) több egymást követő verziója, így a 2014-es megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatos munkát már ebben az új rendszerben lehetett végezni. Honlapunk (http://eca.europa.eu) már használható okostelefonnal és más mobileszközökkel; a sikeres startot vett új intranetünk nagyobb hangsúlyt fektet a tudás megosztására és terjesztésére;

•az igazgatóság új projekteket valósított meg a Számvevőszék hatékonyságának és eredményességének növelésére: teljes körűen működésbe lépett az ellenőrzések megtervezésére és munkaidő-nyilvántartásra szolgáló ellenőrzés-irányító rendszer (AMS); egy belső eszköztár részeként minden munkatársunk számára hozzáférhetővé tettük az Európai Bizottság MT@EC nevű gépi fordítási eszközét; bevezettük a számvevőszéki dokumentumok hivatalos nyilvántartási rendszerének (Adonis 2) új változatát; megtettük az első kísérleti lépéseket a papírmentes számvevőszéki ülések felé, és új mobil eszközök (pl. hordozható szkennerek, kétpartíciós laptopok stb.) révén növeltük számvevőink mobilitását.

A különböző rendszerek sikeres fejlesztésével, illetve bevezetésével egy időben biztosítottuk a műveleti biztonságot és az üzletmenet-folytonosságot is – például 2014-ben a K3 épületbe való költözés után egy teljes körű katasztrófa utáni helyreállítási tesztet végeztünk, és korszerűsítettünk alapvető informatikai elemeket (pl. megkezdtük a Számvevőszék e-mail rendszerének migrációját).

Igazgatás és létesítmények

A Pénzügyi és Támogatási Igazgatóság feladata megfelelő erőforrások, szolgáltatások és létesítmények biztosítása, hogy a Számvevőszék képes legyen teljesíteni küldetését és elérni stratégiai céljait, és annak biztosítása, hogy a szükséges finanszírozási, belsőkontroll- és számviteli mechanizmusok működjenek és támogassák a Számvevőszék valamennyi tevékenységét. 2014-ben az igazgatóság továbbra is a hatékonyság és a gazdaságosság javítását tartotta szem előtt tevékenységei során.

Az uniós környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerrel (EMAS) összhangban jelenleg alakítunk ki intézményünk számára egy környezetközpontú irányítási rendszert, és célunk, hogy 2016 végéig megszerezzük az EMAS-tanúsítványt.

2014 során több olyan lépést tettünk, amely környezetvédelmi elkötelezettségünket bizonyító, kézzelfogható eredményeket hozott. Többek között:

•környezetvédelmi politikát fogadtunk el;

•környezeti elemzést és jogi szabályszerűségi ellenőrzést végeztünk;

•a 2013. évi négyről 2014-ben nyolcra növeltük a munkatársainkat célzó környezetvédelmi figyelemfelhívó kampányok számát;

•a K3 épületre megkaptuk a BREEAM környezetvédelmi tanúsítványt (ez a fenntartható épületek világelső tervezési és értékelési módszere), és megőriztük a példaértékű hulladékkezelésünket tanúsító BREEAM-minősítést;

•hogy ösztönözzük munkatársaink körében a fenntartható közlekedést, új zuhanyzós-öltözős tárolóhelyiséget nyitottunk a kerékpárosoknak, töltőállomást telepítettünk az elektromos autóknak, és kedvező külön parkolóhelyeket tartunk fenn a telekocsizóknak.

Pénzügyi információk

A Számvevőszék finanszírozása az Európai Unió általános költségvetéséből történik. Költségvetésünk az összes uniós kiadás mintegy 0,093%-át, az összes igazgatási kiadásnak pedig 1,58%-át teszi ki. 2014-ben a költségvetés felhasználásának aránya összességében 98,8% volt (2013-ban 92%).

A felhasználási arány javulása elsősorban az 1. cím kiadásai jobb becslésének és programozásának köszönhető, itt az átlagos felhasználási arány 98,8%. A 2. cím esetében az átlagos felhasználási arány 98,4% volt.

A 2014-es költségvetés végrehajtása

2014-ES PÉNZÜGYI ÉV | Végleges előirányzatok¹ | Kötelezettségvállalások | Felhasználás százalékos aránya (kötelezettség/előirányzat) | Kifizetések
1. cím. Az intézménynél dolgozó személyek |  |  |  | (1000 euró)
10. Az intézmény tagjai | 15 190 | 14 554 | 96% | 14 420
12. Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | 93 180 | 92 774 | 99% | 92 745
14. Egyéb alkalmazottak és külső szolgáltatások | 4 191 | 4 113 | 98% | 4 071
162. Helyszíni ellenőrzések | 3 350 | 3 119 | 93% | 2 641
161 + 163 + 165. Az intézménynél dolgozó személyekkel kapcsolatos egyéb kiadások | 2 629 | 2 592 | 98% | 1 957
Részösszeg (1. cím) | 118 540 | 117 152 | 99% | 115 834
2. cím. Épületek, bútorok, berendezések és egyéb operatív költségek
20. Ingatlantulajdon | 2 564 | 2 541 | 99% | 1 830
210. Informatika és távközlés | 7 199 | 7 199 | 100% | 3 581
212 + 214 + 216. Bútorok és kapcsolódó költségek | 1 543 | 1 541 | 99% | 686
23.Folyó igazgatási kiadások | 552 | 532 | 96% | 450
25. Ülések, konferenciák | 703 | 649 | 92% | 466
27. Tájékoztatás és kiadványok | 2 397 | 2 264 | 94% | 1 316
Részösszeg (2. cím) | 14 958 | 14 726 | 98% | 8 329
Számvevőszék összesen | 133 498 | 131 878 | 99% | 124 163

1Az eredetileg elfogadott költségvetés és az év során történt előirányzat-átcsoportosítások.

A 2015-ös költségvetés

A 2015-ös költségvetés összege a 2014-eshez képest 0,4%-os csökkenést mutat.

A 2015-ös költségvetés

KÖLTSÉGVETÉS¹
2015
(1000 euró)
2014
(1000 euró)

1. cím. Az intézménynél dolgozó személyek

10. Az intézmény tagjai²
10 291
15 175

12. Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak
97 420
93 180

14. Egyéb alkalmazottak és külső szolgáltatások
4 301
4 096

162. Helyszíni ellenőrzések
3 700
3 700

161 + 163 + 165. Az intézménynél dolgozó személyekkel kapcsolatos egyéb kiadások
2 669
2 612

Részösszeg (1. cím)
118 381
118 763

2. cím. Épületek, bútorok, berendezések és egyéb operatív költségek

20. Ingatlantulajdon
3 080
3 350

210. Informatika és távközlés
7 152
7 110

212 + 214 + 216. Bútorok és kapcsolódó költségek
785
808

23.Folyó igazgatási kiadások
426
438

25. Ülések, konferenciák
717
768

27. Tájékoztatás és kiadványok
2 365
2 261

Részösszeg (2. cím)
14 525
14 735

Számvevőszék összesen
132 906
133 498

1A táblázat az eredetileg elfogadott költségvetési összegeket tartalmazza.

2A Bizottság azon javaslatát követően, amely szerint minden uniós intézmény tagjainak nyugdíjához kapcsolódó kiadásokat a költségvetés Bizottságra vonatkozó részében kellene szerepeltetni (már eddig is ez a rész tartalmazta minden uniós intézmény munkatársainak nyugdíjjal kapcsolatos kiadásait), a Számvevőszék tagjainak nyugdíját érintő kiadásokat a 2015-re elfogadott költségvetésben a Bizottságra vonatkozó részben szerepeltetjük.

Ellenőrzés és elszámoltathatóság

A Számvevőszék belső ellenőrzése

A belső ellenőr feladata tanácsadás a Számvevőszék számára a kockázatkezeléssel kapcsolatban az irányítási és kontrollrendszerek minőségéről szóló vélemények elkészítése és ajánlások kiadása révén, a műveletek végrehajtásának javítása, valamint a gondos pénzgazdálkodás előmozdítása céljával. A belső ellenőr továbbá segíti a külső ellenőrök munkáját is, akiknek feladata az intézmény beszámolójának a hitelesítése. A belső ellenőr beszámolt a Számvevőszéknek a 2014-ben elvégzett ellenőrzések eredményeiről, a megállapításokról, az ajánlásokról, valamint az azok nyomán tett intézkedésekről. A Számvevőszék az Európai Parlament és a Tanács számára minden évben beszámol a belső ellenőrzés eredményeiről.

2014 októberében belső ellenőrzési szolgálatunk megkapta az arról szóló igazolást, hogy megfelel a belső ellenőrzésről a Belső Ellenőrök Intézete (IIA) által adott meghatározásnak, az IIA etikai kódexének és standardjainak. Ezt az igazolást annak nyomán kaptuk meg, hogy a belső ellenőrünk és az ellenőrző bizottságunk felkérésére egy külső értékelő – a Deloitte Sàrl – széles körű minőségi értékelést végzett belső ellenőrzési szolgálatunkra nézve avégett, hogy az megfeleljen a belső ellenőrzés szakmai gyakorlata nemzetközi IIA standardjainak.

A Számvevőszék külső ellenőrzése

A Számvevőszék éves beszámolóját független külső ellenőr ellenőrzi. Ez jó példája annak a számvevőszéki törekvésnek, hogy saját magával szemben is ugyanazon átláthatósági és elszámoltathatósági elveket alkalmazza, mint az általa ellenőrzött szervezetekkel szemben.

A külső ellenőr, a PricewaterhouseCoopers Sàrl által a 2013-as pénzügyi évre vonatkozó számvevőszéki beszámolóról készített jelentés 2014. szeptember 18-án jelent meg.

A külső ellenőr véleménye – 2013-as pénzügyi év

A pénzügyi kimutatásokat illetően:

„Véleményünk szerint a pénzügyi beszámoló az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a költségvetési rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel összhangban valós és hű képet ad az Európai Számvevőszék 2013. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetéről, valamint az ezen fordulónappal végződő év pénzügyi teljesítményéről és pénzforgalmáról.”

Az erőforrások felhasználását és a kontrolleljárásokat illetően:

„Az e jelentésben leírt munkánk során semmi olyasmi nem jutott tudomásunkra, ami miatt azt kellene hinnünk, hogy minden lényeges szempontot és a fent leírt kritériumokat figyelembe véve:

•a Számvevőszék számára biztosított erőforrásokat nem a szándékolt célokra használták fel;

•az alkalmazott kontrolleljárások nem biztosítják a szükséges garanciákat ahhoz, hogy a pénzügyi műveletek megfeleljenek a vonatkozó szabályoknak és rendeleteknek.”

A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő nyilatkozata

Alulírott, az Európai Számvevőszék főtitkára, felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként:

•kijelentem, hogy az ezen jelentésben szereplő információk valósak és pontosak;

•továbbá, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezem arról, hogy:

–az ezen jelentésben leírt feladatok ellátásához rendelt erőforrásokat a kijelölt célokra használtuk fel, a gondos pénzgazdálkodás elveivel összhangban;

–az alkalmazott kontrolleljárások biztosítják a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez szükséges garanciákat, valamint a csalásra vagy csalás gyanújára vonatkozó állítások megfelelő kezelését;

–a kontrollköltségek és -haszon aránya megfelelő.

Ez a bizonyosság saját megítélésemen és a rendelkezésemre álló információkon alapul, többek között az átruházás révén engedélyezésre jogosult tisztviselők jelentésein és nyilatkozatain, a belső ellenőr jelentésein és a korábbi pénzügyi évek külső ellenőrének jelentésein.

Megerősítem, hogy nincsen tudomásom semmi olyasmiről, ami e jelentésben nem szerepel, és sérthetné az intézmény érdekeit.

Luxembourg, 2015. február 26.

Eduardo Ruiz García
Főtitkár