EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUKSEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-naslov: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.

Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).

Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015

Print | ISBN 978-92-872-2147-6 | ISSN 1831-1342 | doi:10.2865/88043 | QJ-AA-15-001-SL-C
PDF | ISBN 978-92-872-2156-8 | ISSN 2362-9622 | doi:10.2865/74960 | QJ-AA-15-001-SL-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2113-1 | ISSN 2362-9622 | doi:10.2865/563565 | QJ-AA-15-001-SL-E

© Evropska unija, 2015

Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE

Brezplačne publikacije:

•en izvod:
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm),
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).

(*)Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).

Publikacije, ki so naprodaj:

•na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

In memoriam: nenadna smrt našega sodelavca Henrika Otba, člana Evropskega računskega sodišča, 1. februarja 2015

Danski član Henrik Otbo se je rodil leta 1949. Od leta 1995 do 2012 je bil generalni državni revizor Danske. Član Evropskega računskega sodišča je postal 1. marca 2012. Bil je član senata CEAD „koordinacija, vrednotenje, zanesljivost in razvoj”, z glavno odgovornostjo za razvoj revizije in pregled kakovosti.

Vse življenje se je posvečal revidiranju javnih financ. Predvsem je imel kot predsednik odbora za poklicne standarde Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI) vodilno vlogo pri pripravi mednarodnih standardov vrhovnih revizijskih institucij. Njegova smrt pomeni veliko izgubo za Evropsko računsko sodišče, njegove nekdanje sodelavce na danskem državnem uradu za revizijo in revizijske kroge.

Evropsko računsko sodišče

Poslanstvo

Evropsko računsko sodišče je institucija EU, ki je bila s Pogodbo ustanovljena za revidiranje njenih financ. Kot zunanji revizor EU prispevamo k izboljševanju njenega finančnega poslovodenja, spodbujamo odgovornost in preglednost ter delujemo kot neodvisni varuh finančnih interesov njenih državljanov.

Vizija

Neodvisno in dinamično Računsko sodišče, znano po naših poštenosti in nepristranskosti, spoštovano zaradi naše strokovnosti ter kakovosti in učinka našega dela, ki deležnikom zagotavlja bistveno podporo pri izboljševanju upravljanja financ EU.

Vrednote

Neodvisnost, poštenost in nepristranskost
Strokovnost
Dodajanje vrednosti
Odličnost in učinkovitost

Neodvisnost, poštenost in nepristranskost institucije, njenih članov in uslužbencev.

Nepristransko revidirati ob upoštevanju stališč deležnikov, vendar brez navodil ali podleganja kakršnim koli zunanjim pritiskom.
Ohranjati vzoren standard strokovnosti pri vseh vidikih svojega dela.

Sodelovati pri razvoju revidiranja javne porabe v EU in po svetu.
Pripravljati ustrezna, pravočasna in visokokakovostna poročila, osnovana na trdnih ugotovitvah in dokazih, ki obravnavajo vprašanja, pomembna za deležnike, in katerih sporočila so prepričljiva in verodostojna.

Prispevati k uspešnemu izboljševanju upravljanja EU in k večji odgovornosti pri upravljanju sredstev EU.
Ceniti posameznike, razvijati nadarjenost in nagrajevati uspešnost.

Zagotoviti uspešno komuniciranje za spodbujanje ekipnega duha.

Dosegati največjo možno učinkovitost pri vseh vidikih svojega dela.

Kazalo

Evropsko računsko sodišče

Predsednikov predgovor

Na kratko o letu 2014

Naše dejavnosti

Naše upravljanje

Naše dejavnosti

Revizijska poročila in drugi izdelki

Odnosi z deležniki

Sodelovanje z drugimi vrhovnimi revizijskimi institucijami

Pomembni dogodki

Naše upravljanje

Kolegij Sodišča

Merjenje uspešnosti Sodišča

Podpora pri revidiranju

Človeški viri

Podporne storitve

Finančne informacije

Revidiranje in odgovornost

Izjava odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil

Predsednikov predgovor

Spoštovani bralec,

leto 2014 je bilo pomemben čas sprememb za EU in njene finance. EU je Evropski centralni banki naložila odgovornost za nadzor velikih bank v euroobmočju. To je bilo tudi prvo leto novega večletnega finančnega okvira, ki ureja porabo proračuna EU v obdobju od leta 2014 do leta 2020. Poleg tega se je močno spremenilo članstvo v Evropskem parlamentu, v Svetu in Evropski komisiji, pa tudi na Evropskem računskem sodišču (Sodišče), kjer smo med sabo pozdravili šest novih članov.

Leta 2014 je naša institucija pripravila rekordno število 91 poročil, mnenj in drugih izdelkov. Ti so rezultat našega dela na področju revidiranja računovodskih izkazov, skladnosti in smotrnosti poslovanja, nanašajo pa se tudi na naše nove odgovornosti na področju finančnega in ekonomskega upravljanja. Vsebujejo veliko pomembnih ugotovitev, zaključkov in priporočil za izboljšanje finančnega poslovodenja in odgovornosti EU v programskem obdobju 2014–2020. Več pomembnih sporočil iz njih je navedenih v tem letnem poročilu o dejavnostih.

Na podlagi svojih revizijskih izkušenj skušamo zagotoviti našim deležnikom čim večji vpogled v glavne izzive, s katerimi se pri financiranju in izvajanju svojih politik sooča EU. V ta namen – in kot prispevek k temu času, ko poteka velika prenova – smo v letu 2014 začeli priprav-ljati novo vrsto izdelka, ki se imenuje „panoramski pregled”. Prvi obravnava vrzeli pri odgovornosti in revidiranju v EU, drugi pa zagotavlja izčrpen pregled izzivov pri finančnem upravljanju EU. Poleg tega smo na zahtevo Evropskega parlamenta objavili pregled naših rezultatov revizij računovodskih izkazov in skladnosti, oprav-ljenih na področju porabe za kmetijstvo in kohezijo v obdobju 2009–2013.

Na Sodišču smo zavezani sodelovanju z deležniki, da se zagotovi, da bodo lahko kar najbolje uporabljali rezultate našega dela. Med drugim smo leta 2014 imenovali člana za institucionalne odnose in uradnega govornika. Organizirali smo tudi številne prireditve, da bi zagotovili priložnosti za sodelovanje z deležniki na visoki ravni iz EU in držav članic. V tem poročilu je predvsem omenjena konferenca o odgovornosti EU, na kateri so se sestali številni, ki so odgovorni za upravljanje in nadzor sredstev EU, med njimi poslanci Evropskega parlamenta ter predstavniki Evropske komisije in vrhovnih revizijskih institucij, pa tudi akademiki. Glavni govor je imel podpredsednik Evropskega parlamenta in nekdanji komisar Olli Rehn. Posebej omenjamo tudi obisk delegacije članov Sodišča v Litvi. Tam so se sestali s poslanci ter predstavniki vlade, nacionalnega revizijskega urada in centralne banke Litve.

Delo in ukrepe, ki smo jih izvedli za reformo naše institucije, je vse leto usmerjala naša strategija za obdobje 2013–2017. V letu 2014 smo skrajšali povprečni čas, ki ga potrebujemo za pripravo posebnih poročil, in zmanjšali število zaposlenih, kot zahteva medinstitucionalni dogovor. Začeli smo tudi projekt notranje reforme, s katerim smo položili temelje za povečanje učinkovitosti in uspešnosti v prihodnosti. V njegovem okviru bomo nadzirali izvedbo priporočil naših internih delovnih skupin, priporočila, nastala pri neodvisnem medsebojnem pregledu naše prakse revidiranja smotrnosti poslovanja, in priporočila iz poročila Evropskega parlamenta o prihodnji vlogi Sodišča.

Sedež Sodišča je v Luxembourgu, vendar morajo naše revizijske ekipe službeno potovati v kraje, kjer se porabljajo sredstva EU, da zberejo revizijske dokaze. V tem letnem poročilu o dejavnostih je pregled revizijskih obiskov in poročil, ki smo jih pripravili. Posebej je predstavljena revizija, ki smo jo pred nedavnim opravili v zvezi s podporo EU za evropsko letališko infrastrukturo. Ta slikovito prikazuje naše revidiranje smotrnosti poslovanja, s katerim smo ocenjevali učinek in dodano vrednost, ki ju dosegajo sredstva EU, ter kaj vse mora Sodišče storiti za izpolnitev svojega poslanstva. Priča tudi o zavezanosti in strokovnosti njegovih uslužbencev. Naša institucija in državljani, ki jim služi, se lahko vedno zanesejo na njihovo strokovno znanje in trdo delo.

Vítor Manuel da Silva Caldeira
Predsednik

Na kratko o letu 2014

Naše dejavnosti

•Letni poročili o proračunu EU in Evropskih razvojnih skladih za proračunsko leto 2013,

•enainpetdeset specifičnih letnih poročil o agencijah, decentraliziranih organih in skupnih podjetjih EU za proračunsko leto 2013 z dvema povzetkoma rezultatov,

•štiriindvajset posebnih poročil o posameznih proračunskih področjih ali temah upravljanja, od evropskega bančnega nadzora do letališke infrastrukture, financirane s sredstvi EU,

•sedem mnenj in drugih izdelkov, ki so prispevali k zadevam na področju finančnega poslovodenja, od reforme lastnih sredstev EU do analize prihrankov, ki bi morebiti nastali, če bi Evropski parlament deloval na enem kraju,

•dva panoramska pregleda, prvi o izzivih pri odgovornosti in revidiranju javnih financ v EU, drugi pa o tveganjih pri finančnem upravljanju EU,

•organizacija konference na visoki ravni o odgovornosti in revidiranju javnih financ v EU,

•gostitelj srečanja odbora za stike vodij vrhovnih revizijskih institucij (VRI) držav članic EU, osredotočenega na krepitev sodelovanja med nacionalnimi VRI in Sodiščem.

Naše upravljanje

•Leta 2014 se je Sodišču pridružilo šest novih članov: Alex Brenninkmeijer, Danièle Lamarque, Nikolaos Milionis, Phil Wynn Owen, Klaus-Heiner Lehne in Oskar Herics. Kolegij članov je za predsednika ponovno izvolil Vítorja Caldeiro, ki bo to nalogo opravljal svoje tretje triletno obdobje, Ville Itälä pa je bil imenovan za člana za institucionalne odnose.

•Strategija Sodišča za obdobje 2013–2017 je bila vzgib za organizacijske spremembe. Pripravili smo projekt notranje reforme, da bi racionalizirali revizijski proces in zagotovili prožnejšo organizacijo naših virov.

•Upravna učinkovitost se je še naprej izboljševala zaradi poenostavitve postopkov in prerazporeditve uslužbencev iz podpornih služb v revizijske. Izvedli smo tudi načrt za uveljavljanje enakih možnosti.

Prostori Sodišča v Luxembourgu.

Naše dejavnosti

Revizijska poročila in drugi izdelki

Glavni trije izdelki Evropskega računskega sodišča so:

•letna poročila, ki večinoma vsebujejo rezultate revizij zaključnih računov in skladnosti za proračun Evropske unije in evropske razvojne sklade. Poleg tega se posebej objavljajo specifična letna poročila o agencijah, decentraliziranih organih in skupnih podjetjih EU,

•posebna poročila, ki se objavljajo vse leto in v katerih so predstavljeni rezultati izbranih revizij posameznih proračunskih področij ali tem upravljanja, večinoma revizij smotrnosti poslovanja, ter

•mnenja o novi ali posodobljeni zakonodaji, ki vpliva na finančno poslovodenje, in drugi izdelki v obliki pregleda, ki so pripravljeni na zahtevo druge institucije ali na pobudo Sodišča.

Leta 2014 je Sodišče pripravilo več izdelkov kot kdaj koli prej, med njimi tudi nekatere nove. Letna poročila še naprej zagotavljajo analitične informacije in izčrpno predstavitev rezultatov naših letnih revizij zaključnih računov in skladnosti. V letu 2014 smo se še bolj osredotočali na smotrnost poslovanja in tako proračunskemu organu EU zagotovili dodatni vpogled v kakovost izvrševanja proračuna EU. Kot dopolnilo k letnim poročilom smo prvič objavili povzetek revizijskih rezultatov na področju kmetijstva in kohezije v okviru deljenega upravljanja v obdobju 2009–2013 ter tako zagotovili večletno perspektivo. Druga velika novost je bil nov izdelek, imenovan panoramski pregled. Ti pregledi na podlagi našega revizijskega znanja zagotavljajo informacije o ključnih zadevah in njihovo analizo. Leta 2014 smo objavili dva takšna pregleda. Eden je bil namenjen glavnim izzivom pri odgovornosti in revidiranju javnih financ v EU, drugi pa tveganjem pri finančnem upravljanju EU.

| 2012 | 2013 | 2014
Letna poročila o proračunu EU in evropskih razvojnih skladih | 2 | 2 | 2
Specifična letna poročila o agencijah in decentraliziranih organih EU | 50 | 50 | 51
Posebna poročila | 25 | 19 | 24
Mnenja in drugi izdelki | 10 | 6 | 14
Skupaj | 87 | 77 | 91

Celotna besedila vseh revizijskih poročil, mnenj in panoramskih pregledov so na voljo na naši spletni strani (eca.europa.eu) v 23 jezikih EU.

Revizijski obiski leta 2014

Velika večina revizijskega dela se sicer opravi v naših prostorih v Luxembourgu, vendar naši revizorji obiskujejo tudi organe držav članic, druge prejemnike sredstev EU (vključno s sedeži mednarodnih organizacij, kot je sedež Svetovne zdravstvene organizacije v Švici) ter agencije in organe EU. Ti obiski so namenjeni pridobivanju neposrednih revizijskih dokazov od tistih, ki sodelujejo pri obdelavi, upravljanju in izplačilih sredstev EU, in od končnih upravičencev, ki ta sredstva prejmejo. Naše revizijske ekipe največkrat sestavljata dva ali trije revizorji, obisk pa po navadi traja od nekaj dni do dveh tednov, odvisno od vrste revizije in oddaljenosti. Naši revizijski obiski v EU pogosto potekajo v sodelovanju z vrhovnimi revizijskimi institucijami obiskanih držav članic.

Pogostost in intenzivnost revizijskega dela v posameznih državah članicah in državah upravičenkah sta odvisni od vrste revizije in rezultatov vzorčenja, zato se lahko število revizijskih obiskov in njihovo trajanje razlikujeta med državami in med leti.

Leta 2014 so revizorji Sodišča porabili 4 915 dni za revizije na kraju samem v državah članicah in zunaj EU ter pri tem zbrali dokaze za letna poročila in izbrane revizijske naloge (posebna poročila). Poleg tega je bilo veliko časa porabljenega v institucijah EU v Bruslju in Luxembourgu ter v centraliziranih agencijah in organih po vsej EU. Leta 2014 so naši revizorji porabili manj dni za revizije na kraju samem kot v prejšnjih letih. To odraža učinkovitejše delovne prakse in povečano rabo tehnologije, kot so videokonference.

Revizorji EU med preverjanjem tovornih prevoznih sredstev za pomorski promet.

Revizorji EU
so za revizije
na kraju samem
porabili

4 915 dni

Število dni, porabljenih za revizije na kraju samem v letu 2014

Letno poročilo o izvrševanju proračuna EU za leto 2013

Leta 2014 smo večino svojega dela pri revizijah zaključnih računov in skladnosti namenili izvrševanju proračuna EU za leto 2013. Letno poročilo za leto 2013, ki je bilo nato pripravljeno, je bilo objavljeno 5. novembra 2014. Predstavili smo ga deležnikom, kot so Evropski parlament in njegov Odbor za proračunski nadzor, Svet EU (Svet za ekonomske in finančne zadeve), nacionalni parlamenti in vlade, ter medijem.

Cilj letnega poročila je pripraviti ugotovitve in zaključke, ki Evropskemu parlamentu, Svetu in državljanom pomagajo pri oceni kakovosti finančnega poslovodenja EU, ter dati koristna priporočila za izboljšave. Osrednji del letnega poročila za leto 2013 je bila 20. letna izjava o zanesljivosti (déclaration d’assurance – DAS) zaključnega računa EU in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Letno poročilo je zagotovilo povečano količino informacij o smotrnosti poslovanja pri porabi EU ter o poročanju, ki ga glede smotrnosti poslovanja opravlja Komisija.

4,7 %

ocenjena stopnja
napake v proračunu EU

Predsednik Caldeira predaja letno poročilo za leto 2013 predsedniku Evropskega parlamenta Martinu Schulzu.

Ključna sporočila letnega poročila za leto 2013

οSodišče je izreklo mnenje brez pridržkov o zanesljivosti zaključnega računa Evropske unije za leto 2013. Prihodki za leto 2013 so bili kot celota zakoniti in pravilni, prav tako tudi obveznosti.

οNa plačila za leto 2013 je pomembno vplivala napaka. Evropsko računsko sodišče je zato izreklo negativno mnenje o njihovi zakonitosti in pravilnosti. Ocenjena stopnja napake, s katero se meri raven nepravilnosti, je za plačila za leto 2013 znašala 4,7 %, kar je blizu stopnji iz leta 2012 (4,8 %) in vztrajno nad 2-odstotnim pragom pomembnosti.

οPodročji porabe, na katerih so bile napake najpogostejše, sta bili regionalna politika, energetika in promet z ocenjeno stopnjo napake v višini 6,9 % ter razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje s 6,7 %. Pri deljenem upravljanju kot celoti je bila ocenjena stopnja napake 5,2 %.

οPreučeni nadzorni in kontrolni sistemi, pri katerih obstajajo velike razlike med državami članicami, so bili v glavnem delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil. Tako kot leta 2012 so organi v državah članicah za velik del transakcij na področjih deljenega upravljanja, na katere je vplivala napaka, imeli dovolj podatkov, da bi lahko odkrili in popravili napake, preden so zahtevali povračilo od Komisije.

οPopravljalni ukrepi in izterjave organov držav članic in Komisije so pozitivno vplivali na ocenjeno stopnjo napake. Brez teh ukrepov bi skupna ocenjena stopnja napake znašala 6,3 %.

οPri porabi sredstev EU v programskem obdobju 2007–2013 je bil poudarek na črpanju sredstev (načelo „porabi ali izgubi”) in skladnosti namesto na dobri smotrnosti poslovanja. To pomanjkanje usmerjenosti v smotrnost poslovanja je temeljna hiba v zasnovi velikega dela proračuna EU.

Rezultati preizkušanja transakcij za področja porabe EU za leto 2013

Tabela iz dokumenta Na kratko o reviziji EU za leto 2013, ki je na voljo na naši spletni strani (eca.europa.eu).

Kmetijstvo in kohezija: pregled porabe EU v obdobju 2007–2013

Sodišče je leta 2014 poleg letnih poročil prvič (v 23 jezikih EU) objavilo dokument o ozadju, da bi zagotovilo večletno perspektivo glede naših ugotovitev, povezanih z izjavo o zanesljivosti, na dveh glavnih področjih porabe, kmetijstvu in koheziji. Učilo se je iz izkušenj, ki so bile glede zadev finančnega poslovodenja in kontrole EU pridobljene v prejšnjem obdobju porabe, povzelo naše revizijske rezultate in ugotovilo izzive v novem obdobju porabe 2014–2020. Odzvalo se je tudi na zahtevo Evropskega parlamenta za informacije o posameznih državah na področju deljenega upravljanja.

Ključna sporočila:

οrazen pri neposredni pomoči in tržni podpori za kmete na področju kmetijstva je pritisk, da je treba sredstva porabiti, ključna komponenta tveganja pri odhodkih deljenega upravljanja;

οglavna tveganja za pravilnost kmetijske porabe so neupravičenost zemljišč, živali ali stroškov, na katerih temeljijo izplačila subvencij, upravičencev, ki prejmejo subvencije, ter nepravilni izračuni subvencij. Kršitve kmetijsko-okoljskih zahtev, posebnih zahtev za naložbene projekte in pravil javnega naročanja so pomembni dejavniki, ki povečujejo tveganje na področju porabe za razvoj podeželja;

οnajvečje tveganje na področju kohezije je povezano s kršitvami pravil javnega naročanja na ravni EU in/ali nacionalni ravni. Drugo največje tveganje je, da odhodki (ali projekti) niso upravičeni do subvencij EU;

οkljub temu, da bi bilo mogoče kontrolne sisteme še bistveno izboljšati, je ključni izziv ukrepanje, s katerim bi olajšali upravljanje programov. Sodišče najde napake v vseh državah članicah EU. Številne so nastale zaradi zapletenosti splošne strukture upravljanja in kontroliranja;

οčeprav se je poročanje organov v državah članicah o tveganju in napakah izboljšalo, se Komisija še vedno sooča z velikimi izzivi pri zagotavljanju, da so te informacije zanesljive, ter

οspremembe predpisov za novo obdobje na splošno morda ne bodo imele bistvenega učinka na stopnjo tveganja.

Letno poročilo o evropskih razvojnih skladih za leto 2013

Evropske razvojne sklade (ERS) financirajo države članice EU, vendar njihovo upravljanje ni vključeno v proračun EU, urejajo pa jih finančne uredbe, ki veljajo posebej zanje. Za finančno izvajanje dejavnosti, ki se financirajo s sredstvi iz ERS, je odgovorna Evropska komisija.

Iz ERS se na podlagi Sporazuma iz Cotonouja iz leta 2000 zagotavlja pomoč Evropske unije za razvojno sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (države AKP) ter čezmorskimi državami in ozemlji (ČDO). Poraba je usmerjena v doseganje cilja zmanjšanja in končnega izkoreninjenja revščine ter je skladna s ciljema trajnostnega razvoja in postopne vključitve držav AKP ter ČDO v svetovno gospodarstvo. Temelji na treh dopolnjujočih se stebrih, ki so razvojno sodelovanje, gospodarsko in trgovinsko sodelovanje ter politična razsežnost.

Letno poročilo Evropskega računskega sodišča o ERS za leto 2013 je bilo objavljeno 5. novembra 2014 skupaj s poročilom o proračunu EU. Vsebovalo je 20. izjavo o zanesljivosti za ERS.

Sodišče je ugotovilo, da zaključni račun ERS pošteno predstavlja njihovo finančno stanje, rezultate njihovega poslovanja, denarne tokove in spremembe čistih sredstev. Ocenilo je, da je stopnja napake za odhodkovne transakcije ERS v proračunskem letu 2013 znašala 3,4 %, kar pomeni povečanje v primerjavi s 3,0 % v letu 2012.

Specifična letna poročila za leto 2013

Leta 2014 je Sodišče sprejelo in objavilo 51 specifičnih letnih poročil za proračunsko leto 2013. Zajela so 41 decentraliziranih in izvajalskih agencij in drugih organov, sedem evropskih skupnih podjetij na področju raziskav ter Evropsko centralno banko, Evropske šole ter komunikacijsko infrastrukturo Sisnet.

Objavili smo tudi dva povzetka, s katerima smo zagotovili pregled nad rezultati naših letnih revizij za proračunsko leto 2013, enega o agencijah in drugih organih EU, drugega pa o skupnih podjetjih na področju raziskav. Ta povzetka, ki olajšujeta analizo in primerjavo, sta bila predstavljena predsedniku Evropskega parlamenta, Odboru Parlamenta za proračunski nadzor, Svetu za splošne zadeve in Odboru Sveta za proračun. Povzetka sta skupaj z našimi specifičnimi letnimi poročili na voljo na naši spletni strani (eca.europa.eu).

Agencije, organi in skupna podjetja EU so bili ustanovljeni z zakonodajo EU za opravljanje posebnih nalog. Njihovi sedeži so po vsej EU. Delujejo na številnih področjih, kot so varnost, zaščita, zdravje, raziskave, finance, migracije in potovanja. Vsak ima svoja lastna pooblastila, upravni odbor, direktorja, uslužbence in proračun. Čeprav je finančno tveganje pri agencijah, organih in skupnih podjetjih razmeroma majhno v primerjavi s tveganjem pri celotnem proračunu EU, je tveganje za ugled Unije veliko: agencije so v državah članicah zelo prepoznavne in močno vplivajo na oblikovanje politik in odločitev ter izvajanje programov na področjih, ki so za evropske državljane bistvena.

51

specifičnih
letnih poročil,
pripravljenih med letom

41 agencij in drugih organov je prejelo mnenje brez pridržka o zanesljivosti njihovih zaključnih računov za leto 2013. Transakcije, povezane s temi zaključnimi računi, so bile v vseh pomembnih pogledih zakonite in pravilne za vse agencije in druge organe razen za dva: za EIT (Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo) in za FRONTEX (Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic) smo izrekli mnenje s pridržkom. Poleg tega je vseh sedem skupnih podjetij sicer pripravilo zanesljive zaključne račune za leto 2013, vendar smo za tri izrekli mnenje s pridržkom glede zakonitosti in pravilnosti z zaključnimi računi povezanih transakcij: za Artemis (vgrajeni računalniški sistemi), ENIAC (nanoelektronika) in IMI (pobuda za inovativna zdravila).

Za Evropske šole zaradi vztrajnih slabosti pri računovodenju in kontroliranju nismo mogli sprejeti zaključka o tem, ali je njihov konsolidiran zaključni račun za leto 2013 brez pomembno napačnih navedb.

Revidirali smo, kako je Evropska centralna banka upravljala svoj ogljični odtis, in ugotovili, da je sprejela ukrepe za zmanjšanje negativnega vpliva svojih upravnih dejavnosti na okolje, vendar so potrebna dodatna prizadevanja in ukrepi.

Agencija EU: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT), Alicante, Španija.

Posebna poročila v letu 2014

Sodišče poleg letnih poročil in specifičnih letnih poročil vse leto objavlja tudi posebna poročila, ki se nanašajo na revizije smotrnosti poslovanja in revizije skladnosti za posebna proračunska področja ali teme upravljanja, ki jih samo izbere. Te revizijske naloge izbere in oblikuje tako, da imajo čim večji učinek, in na ta način kar najbolje izkoristi svoje vire.

Sodišče pri izbiri tem upošteva:

•tveganja nepravilnosti ali slabe smotrnosti poslovanja na področju porabe ali politike,

•potencial, da Sodišče z revidiranjem doda vrednost, ter

•politični in javni interes.

24

posebnih poročil,
pripravljenih v letu 2014

Glavni koraki pri izbrani reviziji smotrnosti poslovanja ali skladnosti

Na naslednjih straneh so kratki povzetki 24 posebnih poročil, ki jih je Sodišče pripravilo v letu 2014, pod ustreznimi razdelki večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, tj. večletnega proračuna EU.

Pametna in vključujoča rast

Pametna in vključujoča rast zajema dve področji:

Konkurenčnost za rast in delovna mesta zajema financiranje za raziskave in inovacije; izobraževanje in usposabljanje; vseevropska omrežja na področjih energetike, prometa in telekomunikacij; socialno politiko; razvoj podjetij itd. Odhodki EU, namenjeni konkurenčnosti za rast in delovna mesta v obdobju 2014–2020 (v tekočih cenah), znašajo 142 milijard EUR ali 13 % skupnega proračuna EU.

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija zajema regionalno politiko, katere cilj je pomagati najmanj razvitim državam in regijam EU, da bi dohitele druge, krepiti konkurenčnost vseh regij in razvijati sodelovanje med njimi. Načrtovani kohezijski odhodki EU za obdobje 2014–2020 (v tekočih cenah) znašajo 367 milijard EUR ali 34 % skupnega proračuna EU.

Leta 2014 je Sodišče za to področje pripravilo naslednja posebna poročila:

•Uspešnost projektov javnega mestnega prometa, ki prejemajo podporo EU (1/2014) – V poročilu sta bila ocenjena izvajanje in uspešnost projektov javnega mestnega prometa, sofinanciranih iz strukturnih skladov EU, da bi se ugotovilo, ali zadoščajo potrebam uporabnikov in dosegajo svoje cilje.

Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da se dve tretjini projektov mestnega prometa, sofinanciranih iz strukturnih skladov EU, premalo uporabljata. Med glavnimi dejavniki so bile slabosti v projektnih zasnovah in neustrezna politika mobilnosti. Nosilci projektov ali nacionalni organi v zvezi s premajhno uporabo običajno niso ukrepali. Izvedba v zvezi z infrastrukturo in prevoznimi sredstvi je pri večini projektov v splošnem potekala v skladu s projektnimi specifikacijami. Ugotovljene so bile bistvene zamude in prekoračitve stroškov, toda skoraj vsi revidirani projekti so po zaključku zadoščali potrebam uporabnikov.

Evropska mesta morajo s pomočjo lokalnih politik mobilnosti izboljšati mobilnost ter zmanjšati zastoje, število nesreč in onesnaženost. EU je v obdobjih 2000–2006 in 2007–2013 za mestni promet dodelila 10,7 milijarde EUR. Sofinancirani projekti pomagajo mestom pri izvajanju mestnega prevoza, kot so podzemne železnice, tramvaji in avtobusi.

Tramvaji in avtobusi so glavna sredstva mestnega prevoza.

•Podpora iz skladov kohezijske politike za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov – ali je dosegla dobre rezultate? (6/2014) – V poročilu so bili ocenjeni dosežki dveh najpomembnejših virov financiranja za spodbujanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov – Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada (KS) – s preučitvijo, ali so bila sredstva dodeljena projektom proizvodnje energije iz obnovljivih virov, ki so bili dobro prednostno razvrščeni, stroškovno učinkoviti, zreli za izvedbo in so imeli racionalne cilje, ter v kolikšni meri so ta sredstva dosegla dobre rezultate tako, da so prispevala k cilju za energijo iz obnovljivih virov, ki si ga je EU zastavila do leta 2020.

Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da so za kar največji prispevek sredstev EU k doseganju ciljev potrebne izboljšave. Revidirani projekti so dosegli načrtovane izložke in večina jih je bila ob izboru dovolj zrela in pripravljena za izvedbo. Ni bilo večjih prekoračitev stroškov ali zamud, zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov pa so bile nameščene v skladu z načrti in so delovale. Cilji v zvezi s proizvodnjo energije pa niso bili vedno doseženi ali izmerjeni. Splošna stroškovna učinkovitost je bila omejena, saj ni bila vodilno načelo pri načrtovanju in izvajanju projektov, in poraba je imela le omejeno dodano vrednost EU.

Svet EU je določil zavezujoč cilj EU 20-odstotnega deleža obnovljive energije pri končni bruto porabi energije do leta 2020. Za obnovljivo energijo je bilo v obdobju 2007–2013 preko ESRR in KS dodeljene približno 4,7 milijarde EUR.

•Ali je ESRR uspešno podpiral razvoj podjetniških inkubatorjev? (7/2014) – V poročilu je bilo ocenjeno, ali so podjetniški inkubatorji, sofinancirani iz ESRR, uspešno podpirali zagonska podjetja z visokim potencialom rasti.

Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da je EU znatno finančno prispevala k ustvarjanju infrastrukture podjetniških inkubatorjev, zlasti v državah članicah, v katerih je bila ta vrsta podpore podjetjem razmeroma redka. Kljub temu pa je bila smotrnost poslovanja revidiranih inkubatorjev skromna. Zagotavljanje storitev inkubatorjev je bilo zaradi finančnih omejitev in nizke stopnje dejavnosti inkubatorjev dokaj omejeno. Vzrok so bili zlasti pomanjkanje strokovnega znanja o praksah inkubiranja in pomanjkljivosti sistemov upravljanja.

Namen podjetniških inkubatorjev je podpirati uspešno ustanavljanje in nadaljnji razvoj zagonskih podjetij. Zato je zagotavljanje podpore malim in srednje velikim podjetjem z leti postalo vse pomembnejša politična prednostna naloga. Poraba EU na tem področju je v obdobju 2007–2013 znašala 38 milijard EUR.

ESRR je sofinanciral stavbo „Delta” v tehnološkem parku Wrocław Arhitektka: Anna Kościuk.

•Ali je ESRR uspešen pri financiranju projektov, ki neposredno spodbujajo biotsko raznovrstnost v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020? (12/2014) – V poročilu je bilo preučeno, ali so države članice izkoristile razpoložljiva sredstva ESRR za neposredno spodbujanje biotske raznovrstnosti, in ocenjeno, ali so sofinancirani projekti uspešno zaustavljali izgubo biotske raznovrstnosti.

Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da so države članice možnosti financiranja teh projektov iz ESRR izkoristile manj kot na drugih področjih porabe ESRR. Če naj ESRR še naprej pomaga pri izvedbi strategije EU za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2020, bi morala Komisija bolj podpirati države članice pri izvajanju posebnih načrtov za zaščito in upravljanje s habitati in vrstami. Sofinancirani projekti so bili na splošno v skladu s prednostnimi nalogami EU v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, vendar je oceni njihove uspešnosti škodovalo, da večina držav članic ni imela kazalnikov rezultatov niti sistemov spremljanja, s katerimi bi ocenili razvoj habitatov in vrst.

Zaščita biotske raznovrstnosti je ključna prednostna naloga za EU. Po neuspešnem poskusu zaustavitve izgube biotske raznovrstnosti v Evropi do leta 2010 je Svet potrdil novo strategijo do leta 2020. Za neposredno spodbujanje biotske raznovrstnosti in varstvo narave v okviru sklada ESRR je bilo v obdobju 2007–2013 dodeljene 2,8 milijarde EUR.

•Ali je bila podpora Evropskega sklada za regionalni razvoj malim in srednje velikim podjetjem na področju e-trgovanja uspešna? (20/2014) – V poročilu je bilo ocenjeno, ali so bili operativni programi dobra podlaga za učinkovito podporo ukrepom za e-trgovanje za mala in srednje velika podjetja (MSP), ali so organi upravljanja ustrezno izbrali in spremljali projekte e-trgovanja in ali so se projekti e-trgovanja, ki jih je sofinanciral Evropski sklad za regionalni razvoj, uspešno izvajali in ali so zagotovili merljive koristi.

Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da je podpora ESRR za mala in srednje velika podjetja na področju e-trgovanja (nakupa in prodaje blaga na spletu) prispevala k povečanju razpoložljivosti spletnih poslovnih storitev. Toda zaradi pomanjkljivosti pri spremljanju je bilo nemogoče oceniti, v kakšnem obsegu je prispevala k doseganju ciljev držav članic in EU za informacijske in komunikacijske tehnologije. Zaradi šibkih izbirnih postopkov držav članic za veliko projektov ni verjetno, da bodo zagotovili stroškovno učinkovitost. Upravitelji programov so se bolj kot na rezultate osredotočali na porabo denarja (izložki).

Komisija spodbuja e-trgovanje s svojo Evropsko digitalno agendo. Za spodbujanje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij v malih podjetjih so bile iz proračuna EU v obdobju 2007–2013 namenjene 3 milijarde EUR.

Videoposnetek, ki ga je pripravilo Sodišče ob posebnem poročilu (20/2014) Ali je bila podpora Evropskega sklada za regionalni razvoj malim in srednje velikim podjetjem na področju e-trgovanja uspešna? – EUauditorsECA na Youtube.

Predstavitev revizije smotrnosti poslovanja: Letališka infrastruktura, financirana s sredstvi EU: slaba stroškovna učinkovitost (21/2014)

Zaprti del prevelikega terminala na letališču Fuerteventura

Zračni promet v Evropi se že leta povečuje in po ocenah se bo do leta 2030 skoraj podvojil. Čeprav je politika EU na področju zračnega prometa usmerjena v reševanje težav z zmogljivostjo, in sicer z gradnjo dodatne in smotrnejšo rabo obstoječe infrastrukture, optimizacijo letaliških storitev ter boljšo povezanostjo z drugimi vrstami prevoza, Evropa velikega dela tega povpraševanja ne bo mogla zadovoljiti zaradi pomanjkanja vzletno-pristajalnih stez in talne infrastrukture.

V Evropi je več kot 500 komercialnih letališč, ki neposredno in posredno zaposlujejo več kot milijon ljudi, skupaj z letalskimi prevozniki pa h gospodarstvu EU prispevajo več kot 140 milijard EUR. Projekti prometne infrastrukture, povezani z letališči, so pomembno področje porabe proračuna EU: EU jim je v programskih obdobjih 2000–2013 dodelila približno 4,5 milijarde EUR, od tega več kot 2,8 milijarde EUR iz skladov kohezijske politike.

Sodišče je opravilo revizijo smotrnosti poslovanja pri tej podpori, da bi preučilo, ali je obstajala dokazana potreba po naložbah, ali so bila dela zaključena pravočasno in s predvidenimi sredstvi ter ali se novozgrajena ali nadgrajena infrastruktura uporablja v celoti. Ocenili smo, ali se je zaradi teh naložb povečalo število potnikov in ali so se izboljšale storitve za stranke ter ali so financirana letališča finančno samozadostna.

Revizorji so delo opravljali med majem 2013 in oktobrom 2014, osredotočili pa so se na 20 letališč v Estoniji, Grčiji, Italiji, na Poljskem in v Španiji, ki jih je financirala EU. Ta letališča so v obdobju 2000–2013 prejela več kot 600 milijonov EUR sredstev EU. Člani revizijske ekipe so pregledali relevantno zakonodajo, dokumentacijo o načrtovanju zračnega prometa v teh petih državah članicah in publikacije glavnih panožnih združenj, predvsem pa so obiskali teh 20 letališč, da bi ocenili izložke, rezultate in učinke financiranja EU ter finančni položaj letališč ter pridobili neposredne dokaze o njih.

Prišli smo do zaključka, da je bila stroškovna učinkovitost naložb v letališča, financirana s sredstvi EU, slaba. Preveliko število letališč, ki so bila pogosto v neposredni medsebojni bližini, je prejelo sredstva za podobno infrastrukturo, ki je bila v številnih primerih preobsežna. Le polovici revidiranih letališč je uspelo povečati število potnikov, izboljšave storitev za stranke in družbeno-gospodarske koristi, kot je ustvarjanje dodatnih delovnih mest, pa se bodisi niso merile bodisi niso bile dokazane.

Ugotovili smo tudi, da sedem letališč ni bilo finančno samozadostnih in bodo le stežka obratovala brez dodatnih javnih sredstev. Člani naše ekipe so pri večini revidiranih letališč ugotovili dolgotrajne zamude pri gradnji in končni predaji infrastrukture. Pri skoraj polovici letališč so nastale prekoračitve stroškov, zato so morale države članice iz svojih nacionalnih proračunov porabiti skoraj 100 milijonov EUR več, kot je bilo prvotno predvideno.

Države članice niso dobro usklajevale financiranja, saj jih večina ni imela dolgoročnih strateških načrtov za razvoj letališč. Poleg tega ga Komisija ni dovolj nadzorovala, saj na splošno nima podatkov o tem, katera letališča prejemajo sredstva in kakšna je višina teh sredstev. To ji onemogoča celovit pregled vseh naložb EU v letališča in omejuje njene možnosti za spremljanje in zagotavljanje, da so politike ustrezno zasnovane in da se ustrezno izvajajo.

Na podlagi teh ugotovitev smo priporočili, naj Komisija od programskega obdobja 2014–2020 zagotovi, da bodo države članice sredstva EU namenjale le za letališko infrastrukturo na tistih letališčih, ki so finančno samozadostna in za katera je bila potreba po naložbah ustrezno ocenjena in dokazana. Priporočili smo tudi, naj države članice pripravijo usklajene regionalne, nacionalne in nadnacionalne načrte za razvoj letališč, da ne bi prišlo do presežnih zmogljivosti, podvajanja in neusklajenih naložb v letališko infrastrukturo.

Komisija nam je v odziv zagotovila, da so bila zbrana nova spoznanja. Tako je v zakonodaji za programsko obdobje 2014–2020 uvedla močno spremenjen pristop. Poročilo je bilo predstavljeno Evropskemu parlamentu, ki je v celoti podprl zaključke in priporočila Sodišča.

Objava poročila je bila sprejeta z velikim zanimanjem medijev. Največ medijskega poročanja je bilo v Španiji, toda zajemalo je tudi naslove v velikih mednarodnih časopisih, televizijsko spremljanje in družbene medije.

Od leve proti desni: Afonso de Castro Malheiro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Radulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (član Sodišča, pristojen za poročilo), Fernando Pascual Gil, Luc T’Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Varetidis, Jelena Magermane, Erki Must.

Trajnostna rast: naravni viri

EU je odgovorna za vrsto politik na področjih kmetijstva in razvoja podeželja, ribištva in okolja. Načrtovani odhodki za obdobje 2014–2020 (v tekočih cenah) znašajo 420 milijard EUR, kar je 39 % skupnega proračuna EU.

Tri četrtine porabe se nanašajo na neposredna plačila kmetom in podporo kmetijskim trgom v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), prvega stebra skupne kmetijske politike. Petina porabe pa je namenjena podpori EU za razvoj podeželja, ki se financira iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), drugega stebra skupne kmetijske politike. Kmetijstvo in razvoj podeželja deljeno upravljajo Komisija in države članice.

Leta 2014 je Sodišče za to področje pripravilo naslednja posebna poročila:

•Vključitev ciljev vodne politike EU v SKP: delni uspeh (4/2014) – V poročilu je bilo ocenjeno, ali so bili cilji vodne politike EU uspešno vključeni v skupno kmetijsko politiko (SKP).

Z revizijo je bilo ugotovljeno, da je bila EU pri vključevanju ciljev vodne politike v SKP le delno uspešna. Pri dveh instrumentih za vključevanje (navzkrižna skladnost in razvoj podeželja) obstajajo slabosti, pri izvajanju okvirne direktive o vodah pa zamude in slabosti. Instrumenta SKP sta imela doslej pozitiven učinek pri podpiranju ciljev politike za izboljšanje količine in kakovosti vode, vendar sta omejena glede na cilje politike, določene za SKP. Na primer, nobeden od njiju ne omogoča polnega izvajanja načela „onesnaževalec plača” pri porabi sredstev SKP. Poleg tega institucije EU in države članice niso dovolj seznanjene z obremenitvami voda zaradi kmetijskih dejavnosti ter z razvojem teh obremenitev.

Varovanje kakovosti evropskih vodnih virov je prednostna naloga EU. Kmetijstvo ima kot eden od glavnih uporabnikov in onesnaževalcev vode ključno vlogo pri trajnostnem gospodarjenju z vodami. SKP pomeni skoraj 40 % proračuna EU (več kot 50 milijard EUR za leto 2014). S SKP želi EU vplivati na kmetijske prakse, ki vplivajo na vode.

•Ali je Komisija uspešno upravljala vključitev vezane podpore v shemo enotnega plačila? (8/2014) – V poročilu je bilo ocenjeno, kako uspešno je Komisija po pregledu SKP iz leta 2008 upravljala vključitev podpore EU, vezane na določene količine kmetijske proizvodnje (npr. obdelana zemljišča ali število živali), v shemo enotnega plačila (SEP).

Z revizijo je bilo ugotovljeno, da Komisija v obdobju 2010–2012 držav članic ni ustrezno nadzirala pri izračunavanju pravic do plačila kmetom, upravičenim do podpore EU za kmetijstvo v okviru SEP. Države članice so sicer večinoma pravilno uporabljale referenčne podatke kmetov, vendar so bile ugotovljene pomembne slabosti pri pravilni uporabi pravil in načel za izračun. Komisija ni uporabila svoje pristojnosti za zagotovitev, da so merila, ki se uporabljajo za dodelitev razpoložljive podpore, vedno skladna z načeli EU in z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in ni ugotovila, ali so ta merila morda vplivala na tržne pogoje. Z okvirom, ki ga je vzpostavila Komisija, ni bilo dovolj pojasnjeno, katere preglede morajo države članice izvesti, kontrolni sistemi držav članic pa so se med seboj razlikovali po kakovosti.

Glavni cilj SEP je bil preusmeriti usmerjenost politike s tržne podpore na nevezano dohodkovno podporo za kmete ter tako kmetom omogočiti tržno usmerjenost njihove proizvodnje in stabilnejši dohodek. SEP je bila doslej uvedena v 18 državah članicah in dosega 54 % celotnega proračuna EU za kmetijstvo in razvoj podeželja.

•Ali je upravljanje naložbene in promocijske podpore EU vinskemu sektorju dobro in ali so rezultati podpore pri konkurenčnosti vin EU dokazani? (9/2014) – V poročilu je bilo ocenjeno, ali so bili naložbeni in promocijski ukrepi ustrezno zasnovani. Sodišče je tudi preučilo razpoložljive podatke o spremljanju in vrednotenju, da bi ocenilo, ali so Komisija in države članice pričakovane rezultate dosegle učinkovito.

Z revizijo je bilo ugotovljeno, da so upravljanju naložbene in promocijske podpore vinskemu sektorju škodovale slabosti v zasnovi in pri izvajanju, učinek na konkurenčnost vin EU pa ni bil vedno dokazan. Specifični naložbeni ukrep za vinski sektor ni upravičen, saj podpora že obstaja v okviru politike EU za razvoj podeželja. Nepovratna sredstva EU za promocijo vina so se pogosto uporabljala za konsolidaciijo obstoječih trgov, namesto za pridobitev novih trgov ali povrnitev starih. Učinkov naložbenega ukrepa ni mogoče zlahka ločiti od naložb v okviru razvoja podeželja.

EU je največja svetovna proizvajalka vina. Podpora EU je namenjena povečanju konkurenčnosti in zagotovitvi boljšega ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem. Države članice so med letoma 2009 in 2013 iz sredstev EU porabile 522 milijonov EUR v okviru promocijskega ukrepa in 518 milijonov EUR v okviru naložbenega ukrepa. Za obdobje 2014–2018 je bilo državam članicam za ta ukrep dodeljenih veliko več sredstev.

•Uspešnost podpore za akvakulturo iz Evropskega sklada za ribištvo (10/2014) – V poročilu je bilo preučeno, ali so bili ukrepi za podporo akvakulture dobro zasnovani in izvedeni na ravni EU in držav članic ter ali je bilo financiranje iz Evropskega sklada za ribištvo (ESR) stroškovno učinkovito in ali je podpiralo trajnostni razvoj akvakulture.

Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da ukrepi za podporo akvakulturi do leta 2013 na ravni EU in držav članic niso bili dobro zasnovani in izvedeni ter da ESR ni zagotovil stroškovne učinkovitosti in uspešne podpore trajnostnemu razvoju akvakulture. Ni bilo ustreznega okvira, da bi se lahko uresničili cilji EU za trajnostni razvoj akvakulture, rezultati pa niso bili zadostni. Ukrepi držav članic za podporo trajnostnemu razvoju akvakulture niso bili dobro zasnovani in izvedeni. Nacionalni strateški načrti in operativni programi držav članic niso bili dovolj jasni ter niso zagotovili usklajene sektorske strategije. Usmerjanje sredstev ESR v akvakulturne projekte je bilo pogosto slabo, z revizijo pa je bilo tudi ugotovljeno, da ti projekti običajno niso dosegli načrtovanih rezultatov ali zagotovili stroškovne učinkovitosti.

EU vsako leto proizvede približno 1,3 milijona ton rib iz akvakulture, sektor pa ima promet v višini 4 milijarde EUR. Eden od ciljev skupne ribiške politike v obdobju do leta 2013 je bil spodbujati trajnostni razvoj akvakulture. ESR je do maja 2013 zagotovil več kot 400 milijonov EUR za financiranje ukrepov za produktivne naložbe v akvakulturo ter okoljskih in zdravstvenih ukrepov.

•Doseganje gospodarnosti: obvladovanje stroškov projektov za razvoj podeželja, ki jih z nepovratnimi sredstvi financira EU (22/2014) – V poročilu je bilo preučeno, ali so bili pristopi, ki so jih uporabljale Komisija in države članice, pri obvladovanju stroškov nepovratnih sredstev za razvoj podeželja najuspešnejši.

Revizija je pokazala, da bi države članice EU na področju nepovratnih sredstev za projekte za razvoj podeželja lahko ustvarile znatne prihranke, obenem pa zagotovile tudi večjo stroškovno učinkovitost. Revizorji so ugotovili, da obstajajo izvedljivi in stroškovno učinkoviti pristopi, ki bi jih bilo mogoče bolj splošno uporabljati in s katerimi bi lahko države članice nadzorovale stroške nepovratnih sredstev za razvoj podeželja. Kontrolni sistemi v državah članicah so bili osredotočeni na preverjanje cen blaga in storitev, navedenih v vlogah za dodelitev nepovratnih sredstev, manj pozornosti pa je bilo namenjene ugotavljanju ustreznosti blaga in storitev. Nekatere vrste preverjanj cen so bile zamudne ali pa niso dale zadostnega zagotovila, da so bili odobreni stroški razumni. Komisija na začetku programskega obdobja ni zagotovila dovolj smernic niti ni širila dobrih praks. Prav tako ni zagotovila, da so sistemi držav članic uspešni, preden so te začele potrjevati velike zneske nepovratnih sredstev.

Približno polovica odhodkov EU za razvoj podeželja, ki so za obdobje 2007–2013 znašali 100 milijard EUR, je bila dodeljena v obliki nepovratnih sredstev za kritje stroškov naložb in drugih projektov, ki jih izvajajo kmetje, podeželska podjetja, združenja in lokalni organi.

•Napake pri porabi za razvoj podeželja: Kakšni so vzroki in kako se obravnavajo? (23/2014) – Poročilo preučuje skladnost izvajanja ukrepov za razvoj podeželja z veljavnimi zakoni in predpisi ter opredeljuje glavne vzroke za visoko stopnjo napake na področju razvoja podeželja.

Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da je večina napak na področju razvoja podeželja posledica kršitve pogojev, določenih na ravni držav članic. Njihovi nadzorni organi bi lahko odkrili in odpravili večino napak, ki so vplivale na naložbene ukrepe na področju razvoja podeželja, in bi to tudi morali storiti. Njihovi kontrolni sistemi so pomanjkljivi, ker pregledi niso izčrpni in ker temeljijo na nezadostnih informacijah. Povprečna stopnja napake za porabo na področju razvoja podeželja v zadnjih treh letih je znašala 8,2 %. Naložbeni ukrepi so pomenili dve tretjini te stopnje napake, tretjino pa pomoč na površino. Samo 16 % stopnje napake je posledica neskladnosti z neposrednimi določbami uredb EU, največji delež (84 %) pa so povzročile kršitve pogojev, določenih na ravni držav članic.

EU in države članice so v programskem obdobju 2007–2013 za politiko za razvoj podeželja namenile več kot 150 milijard EUR, ki so bile skoraj enakovredno razdeljene med naložbene ukrepe in pomoč na površino. Pri tej vrsti porabe je verjetnost napake posebej velika.

•Ali je bilo upravljanje podpore EU za preprečevanje in obnavljanje škode v gozdovih, ki so jo povzročili požari in naravne nesreče, dobro? (24/2014) – V poročilu je bilo preučeno, ali je bilo upravljanje podpore iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) za obnavljanje proizvodnega potenciala gozdov in uvajanje preprečevalnih dejavnosti (ukrep 226) dobro ter ali lahko Komisija in države članice dokažejo, da je podpora dosegla zastavljene cilje na stroškovno učinkovit način.

Z revizijo je bilo ugotovljeno, da upravljanje sredstev EU za preprečevanje gozdnih požarov in obnavljanje gozdov, ki so bili poškodovani v naravnih nesrečah in požarih, ni bil dovolj dobro. Komisija in države članice ne morejo dokazati, da so bili zastavljeni rezultati doseženi na stroškovno učinkovit način.

V zadnjih 30 letih je v EU letno zgorelo povprečno 480 000 hektarov gozdnih površin. Za preprečevalne dejavnosti je bilo v obdobju 2007–2013 dodeljenih več kot 80 % od 1,5 milijarde EUR sredstev EU.

Varnost in državljanstvo

To področje je bilo ustvarjeno za zagotovitev prostega pretoka oseb in visoke ravni varstva za državljane. Obsega vse od upravljanja zunanjih meja EU pa do pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah ter vključuje politike na področju azila in priseljevanja, policijsko sodelovanje in boj proti kriminalu. Poraba na tem področju v obdobju 2014–2020 (v tekočih cenah) naj bi znašala 18 milijard EUR ali manj kot 2 % celotnega proračuna.

Leta 2014 je Sodišče za to področje pripravilo naslednji posebni poročili:

•Izkušnje, pridobljene pri razvoju schengenskega informacijskega sistema druge generacije (SIS II), za katerega je bila odgovorna Evropska komisija (3/2014) – V poročilu je bilo preučeno, zakaj je Komisija uvedla SIS II več kot šest let pozneje, kot je bilo predvideno, in s proračunom, ki je bil osemkrat višji od prvotno ocenjenega. Preučilo se je tudi, ali je za SIS II med celotnim trajanjem projekta obstajala dobra projektna študija, pri kateri so bile upoštevane velike spremembe stroškov in pričakovanih koristi.

Z revizijo je bilo ugotovljeno, da je do zamud in prekomerne porabe prišlo zaradi slabosti pri upravljanju s strani Komisije. Prvotni rok je bil nerealen in Komisija pred letom 2009 ni mogla uspešno upravljati glavne pogodbe o razvoju sistema. V prvotnih ocenah stroškov je bil resnični obseg potrebnih naložb močno podcenjen. Celotni stroški SIS II so znašali 189 milijonov EUR za centralni sistem (prvotno naj bi znašali 23 milijonov EUR) in glede na ocene še 330 milijonov EUR za nacionalne sisteme. Komisija ni v celoti dokazala, da je SIS II organizaciji zagotovil najboljše razmerje med kakovostjo in ceno. Vendar pa je v prvem delu projekta Komisija pridobila izkušnje in jih nekaj že uporabila pri pripravi drugih obsežnih projektov IT.

Schengenski informacijski sistem uporabljajo mejni policisti, policijski in carinski organi, organi, pristojni za izdajo vizumov, ter pravosodni organi na celotnem schengenskem območju. Vsebuje informacije (razpise ukrepov) o osebah, ki so morda sodelovale pri težjih kaznivih dejanjih ali morda nimajo pravice do vstopa ali bivanja v EU. Vsebuje tudi razpise ukrepov v zvezi s pogrešanimi osebami ter izgubljeno ali ukradeno lastnino.

•Sklad za zunanje meje je okrepil finančno solidarnost, vendar je treba izboljšati merjenje rezultatov in zagotoviti nadaljnjo dodano vrednost EU (15/2014) – V poročilu so bili preučeni uspešnost Sklada za zunanje meje, dodana vrednost EU in obseg dosege ciljev sofinanciranih projektov in programov.

Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da je Sklad za zunanje meje prispeval k upravljanju zunanjih meja EU in okrepil finančno solidarnost med državami članicami. Kljub temu je bila nadaljnja dodana vrednost EU omejena, skupnega rezultata pa zaradi slabosti pri spremljanju, ki so ga izvajali odgovorni organi, in resnih pomanjkljivosti pri ocenjevanjih, ki so jih izvajale Komisija in države članice, ni bilo mogoče izmeriti. Programi držav članic niso bili vključeni v nacionalne strategije za mejno kontrolo in izdajanje vizumov, prav tako pa v njih niso bili navedeni cilji SMART in merljivi kazalniki. Postopki izbire projektov niso zagotovili izpolnjevanja dejanskih potreb držav članic. Neustrezni postopki javnega naročanja v državah članicah ogrožajo dobro finančno poslovodenje. Ugotovljene so bile resne slabosti pri upravljanju sklada v ključnih državah članicah (Grčiji, Španiji, Italiji, v prvih letih financiranja pa tudi na Malti).

Sklad za zunanje meje je glavni finančni instrument EU za podporo upravljanju zunanjih meja, ki je v obdobju 2007–2013 obsegal 1,9 milijarde EUR. Njegov glavni cilj je bil pomagati sedanjim in morebitnim novim državam schengenskega območja pri zagotavljanju enotne, uspešne in učinkovite kontrole na njihovih skupnih zunanjih mejah.

Globalna Evropa

Dejavnosti EU na področju zunanjih odnosov so usmerjene v širitev, krepitev stabilnosti, varnosti in blaginje v njeni soseščini, dejavno podporo trajnostnemu razvoju na mednarodni ravni, ukrepe za spodbujanje globalnega političnega upravljanja ter zagotavljanje strateške in civilne varnosti.

EU je za porabo za te cilje v obdobju 2014–2020 namenila 66 milijard EUR (v tekočih cenah), kar je 6 % celotnega proračuna. Večino porabe upravlja neposredno Komisija na svojem sedežu ali prek svojih delegacij. Del pomoči se upravlja skupaj z mednarodnimi organizacijami.

Leta 2014 je Sodišče za to področje pripravilo naslednja posebna poročila:

•Ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje (11/2014) – V poročilu je bilo preučeno, ali je bila ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) ustrezno pripravljena, ali so bili viri ESZD prednostno razvrščeni, organizirani in dodeljeni na učinkovit način ter ali je bilo usklajevanje ESZD s Komisijo in državami članicami uspešno.

Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da bi morala ESZD izboljšati svojo učinkovitost in storiti več za EU in njene državljane. Ustanovitev ESZD je potekala v naglici in brez ustreznih priprav. Slabosti pri prednostnem razvrščanju, organizaciji in dodelitvi virov so zmanjšale njeno učinkovitost. Usklajevanje med ESZD in Komisijo je bilo le delno uspešno, zlasti zaradi neuspešnih mehanizmov sodelovanja in togega finančnega in upravnega okvira na ravni delegacij. Usklajevanje z državami članicami bi bilo mogoče še razviti, da bi izkoristili sinergije, kot je izmenjava informacij ali kolokacija, in konzularne storitve, vključno z zaščito državljanov EU.

ESZD ima sedež v Bruslju in obsega svetovno mrežo 140 delegacij. Proračun ESZD za leto 2014 je znašal 519 milijonov EUR in je razdeljen med sedež (41 %) in delegacije (59 %).

•Podpora EU za sanacijo po potresu na Haitiju (13/2014) – V poročilu je bilo preučeno, ali je bila podpora EU za sanacijo na Haitiju dobro zasnovana in izvedena ter ali je Komisija ustrezno povezala zagotavljanje nujne pomoči s prizadevanji za sanacijo in razvojno pomočjo.

Ugotovljeno je bilo, da je bila podpora za sanacijo po potresu na Haitiju leta 2010 na splošno dobro zasnovana in je obravnavala glavne potrebe te države, vendar izvajanje programov ni bilo dovolj uspešno, nujna pomoč, sanacija in razvoj pa niso bili dovolj povezani. Pri večini preučenih programov so bili načrtovani izložki doseženi ali pa je bilo verjetno, da bodo doseženi, čeprav so skoraj pri vseh programih nastale zamude. Komisija se je sicer dobro zavedala težavnosti razmer, vendar ni dovolj obvladovala nekaterih velikih tveganj za izvajanje in doseganje ciljev programov. Programi so se spremljali, vendar Komisija in ESZD nista pravočasno ukrepali, da bi povečali vire delegacije EU na Haitiju, ki ni imela dovolj zmogljivosti za obiske na kraju samem.

Marca 2010 je 55 donatorjev za sanacijo in razvoj obljubilo 5,4 milijarde USD za obdobje 2010–2012 in še dodatne 3,0 milijarde USD za obdobje od leta 2013 naprej. EU je bila ena od glavnih donatoric, saj se je zavezala, da bo prispevala skupaj 1,2 milijarde EUR.

•Uspešnost kombiniranja nepovratnih sredstev regionalnih naložbenih instrumentov s posojili finančnih institucij pri podpori zunanjim politikam EU (16/2014) – V poročilu so bili preučeni vzpostavitev in upravljanje naložbenih instrumentov ter to, ali so bile z uporabo kombiniranja virov sredstev dosežene predvidene koristi.

Pri reviziji sta bila vzpostavitev in splošna uspešnost kombiniranja nepovratnih sredstev regionalnih naložbenih instrumentov s posojili finančnih institucij pri podpori zunanjim politikam EU pozitivno ocenjena, vendar so bila poudarjena tudi številna ključna vprašanja, ki zahtevajo nujno obravnavo. Instrumenti so bili dobro vzpostavljeni, vendar potencialne koristi kombiniranja zaradi pomanjkljivega upravljanja s strani Komisije niso bile v celoti dosežene. Pri skoraj polovici preučenih projektov ni bilo dovolj dokazov za ugotovitev, ali so bila nepovratna sredstva upravičena. V nekaterih primerih bi bile naložbe verjetno izvedene tudi brez prispevka EU. Komisija bi morala zagotoviti, da dodeljevanje nepovratnih sredstev temelji na temeljiti in dokumentirani oceni dodane vrednosti pri doseganju ciljev EU na področjih razvoja, sosedstva in širitve.

Od leta 2007 je Komisija vzpostavila osem regionalnih naložbenih instrumentov. Ti kombinirajo nepovratna sredstva, ki se financirajo iz ERS in splošnega proračuna EU, s posojili, ki jih zagotavljajo zlasti evropske institucije za financiranje razvoja. Namen kombiniranja virov sredstev je obravnavanje naložbenih priložnosti, običajno ključnih infrastrukturnih projektov, ki bi lahko bili ekonomsko smiselni, vendar ne privabljajo dovolj sredstev iz tržnih virov.

•Ali lahko pobuda za centre odličnosti EU uspešno prispeva k blaženju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj iz držav zunaj EU? (17/2014) – V poročilu je bilo ocenjeno, ali pobuda temelji na temeljiti analizi položaja pred letom 2010, ali je bila organizacijska ureditev pobude ustrezna za spoprijemanje z ugotovljenimi izzivi, ali je vzpostavljen ustrezen sistem upravljanja in ali ta sistem deluje.

Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da centri odličnosti na splošno prispevajo k blaženju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih (KBRJ) tveganj. Pobuda je v skladu s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v evropski varnostni strategiji in strategiji EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. Omogoča sodelovanje vseh deležnikov v partnerskih državah, kar povečuje trajnost sprejetih ukrepov. Organizacijska ureditev pobude je na splošno primerna, vendar je njena zapletenost prispevala k zamudam pri vzpostavitvi in izvajanju projektov.

Pobuda za centre odličnosti se nanaša na vzpostavitev regionalnih platform v različnih regijah sveta za blaženje KBRJ tveganj. Je največji posamezni ukrep dolgoročne komponente instrumenta za stabilnost s proračunom v višini 100 milijonov EUR za obdobje 2010–2013.

•Sistem vrednotenja in sistem v rezultate usmerjenega spremljanja, ki ju uporablja EuropeAid (18/2014) – V poročilu je bilo preučeno, ali sta sistema zanesljiva in ustrezno organizirana in ali so viri, dodeljeni zanju, ustrezni ter ali sistema zagotavljata relevantne in zanesljive ugotovitve in njihovo kar najboljšo uporabo.

Glede zanesljivosti teh sistemov je bilo revizijsko mnenje kritično. Funkciji vrednotenja in v rezultate usmerjenega spremljanja(ROM) sta dobro organizirani, vendar bi bilo treba nameniti več pozornosti učinkoviti uporabi virov. Sistema ne zagotavljata dovolj informacij o doseženih rezultatih in ne zagotavljata največje možne uporabe ugotovitev. Vrednotenje projektov in programov, ki jih organizirajo delegacije Komisije in se izvajajo v partnerskih državah, se upravlja nezadovoljivo: splošni nadzor ni ustrezen, višina porabljenih virov ni jasna, dostop do rezultatov pa tudi ni omogočen.

Dva izmed glavnih elementov okvira odgovornosti, ki ga je vzpostavil Generalni direktorat Komisije za razvoj in sodelovanje (EuropeAid), sta sistem vrednotenja in sistem ROM. Skupni letni stroški zanju po ocenah znašajo 34–38 milijonov EUR. Letna poraba za razvoj, ki ga sistema zajemata, po ocenah znaša približno 8 milijard EUR.

•Predpristopna pomoč EU Srbiji (19/2014) – V poročilu je bilo preučeno, ali je Komisija v obdobju 2007–2013 uspešno upravljala predpristopno pomoč Srbiji, ocenjena pa je bila tudi njena podpora ključnemu področju upravljanja.

Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da je bila podpora EU v višini 1,2 milijarde EUR v obdobju 2007–2013 na splošno uspešna pri pripravi Srbije na članstvo v EU. Financiranje v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) skupaj z drugimi oblikami podpore je Srbiji pomagalo pri izvajanju socialne in gospodarske reforme ter izboljševanju vodenja javnih financ v državi. Na podlagi izkušenj, pridobljenih v drugih državah upravičenkah IPA, Komisija pri načrtovanju svoje finančne in nefinančne pomoči Srbiji čedalje bolj poudarja vprašanja, povezana z upravljanjem. Komisija je uspešno upravljala nefinančno pomoč Srbiji na področju upravljanja in boja proti korupciji. Uspešna je bila tudi pri pripravi Srbije na decentralizirano upravljanje sredstev EU, vendar le na omejenem področju upravljavskih struktur IPA.

Upravljanje, ki je po mnenju Komisije za Srbijo področje z največjimi izzivi, je prejelo četrtino sredstev IPA, kar je za obdobje 2007–2013 znašalo približno 170 milijonov EUR letno. EU financiranje iz IPA dopolnjuje z nekaterimi nefinančnimi sredstvi za pomoč Srbiji pri pripravi na članstvo v EU.

Uprava

Upravni odhodki institucij, agencij in drugih organov EU se nanašajo na stroške dela, kot so plače in pokojnine, ter na porabo za zgradbe, opremo, energijo, komunikacije in informacijsko tehnologijo. Za porabo na tem področju je za obdobje 2014–2020 namenjenih 70 milijard EUR (v tekočih cenah), kar je 6 % celotnega proračuna EU.

Leta 2014 je Sodišče za to področje pripravilo naslednje posebno poročilo:

•Kako institucije in organi EU izračunajo, zmanjšujejo in izravnavajo svoje emisije toplogrednih plinov? (14/2014) – V poročilu je bilo ocenjeno, ali so institucije in organi EU imeli politike za zmanjševanje vpliva svojih upravnih dejavnosti na okolje in ali so jih uspešno izvajali.

Na podlagi revizije so bili institucije in organi EU pozvani, naj razvijejo skupno politiko za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov (ogljičnega odtisa). Napredek pri uvajanju evropskega sistema za okoljsko ravnanje in presojo je počasen, informacije o dejanskem obsegu emisij pa so nepopolne. Zeleno javno naročanje sistematično uporabljajo le nekatere institucije in organi.

Institucijam in organom EU je sicer uspelo obrniti trend povečevanja emisij toplogrednih plinov, povezanih s porabo energije v njihovih stavbah, vendar pa na podlagi razpoložljivih podatkov ni mogoče opredeliti jasnega trenda zmanjševanja za druge vire emisij, na primer v zvezi s poslovnimi potovanji. Več kot polovica revidiranih institucij in organov EU ni določila količinsko opredeljenih ciljev za zmanjševanje svojih emisij.

Cilj okoljske politike EU je visoka raven varstva. Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je treba zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, da se spodbuja trajnostni razvoj.

Prihodki/lastna sredstva

Lastna sredstva so prihodki EU, s katerimi se financira njena poraba. Obstajajo tri vrste lastnih sredstev: tradicionalna lastna sredstva (carinske dajatve za uvoz in prelevmani na sladkor), lastna sredstva, ki temeljijo na DDV, in lastna sredstva, ki temeljijo na BND (največji vir prihodkov proračuna EU).

Leta 2014 je Sodišče za to področje pripravilo naslednje posebno poročilo:

•Ali je upravljanje preferencialnih trgovinskih režimov ustrezno? (2/2014) – V poročilu je preučeno, ali je Komisija ustrezno ocenila gospodarske učinke preferencialnih trgovinskih režimov in ali kontrole uspešno zagotavljajo, da se pri uvozu preferencialne tarife ne uveljavljajo neupravičeno, kar bi lahko povzročilo izgubo prihodka EU.

Ugotovljeno je bilo, da je Komisija sčasoma izboljšala kakovost svoje ocene učinka, vendar še vedno ne analizira dovolj gospodarskega učinka preferencialnih trgovinskih režimov. EU izgublja prihodke zaradi šibkih carinskih kontrol držav članic, ki jim ne uspe preprečiti, da se blago, ki ni upravičeno do preferencialnih tarif, uvozi kot upravičeno.

Z enostranskimi dogovori omogoča EU državam v razvoju brezcarinski dostop do trga EU in tako prispeva k izkoreninjenju revščine in krepitvi trajnostnega razvoja. Leta 2011 je vrednost blaga, uvoženega v EU v okviru preferencialnih trgovinskih režimov, znašala več kot 242 milijard EUR, kar je bilo 14 % uvoza EU.

Finančno in ekonomsko upravljanje

Namen okvira Evropske unije za ekonomsko upravljanje je preprečiti ali odkriti in odpraviti problematične ekonomske trende, kot je čezmeren javnofinančni primanjkljaj ali javni dolg, ki lahko ovirata rast in ogrožata vzdržnost javnih financ.

Leta 2014 je Sodišče pripravilo svoje prvo posebno poročilo za to področje.

•Oblikovanje evropskega bančnega nadzora – Evropski bančni organ in njegovo spreminjajoče se okolje (5/2014) – V poročilu je bilo ocenjeno, ali sta Komisija in Evropski bančni organ (EBA) zadovoljivo opravila svoje naloge na področju oblikovanja novega sistema ureditve in nadzora bančnega sektorja ter kako uspešen je novi sistem.

Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da sta bila reforma zakonodaje za bančni sektor, ki jo je pripravila Komisija, in ustanovitev EBA pomembna prva koraka odziva na finančno krizo. EBA je zagotovil elemente novega sistema ureditve in nadzora bančnega sektorja. Pomanjkljivosti so bile ugotovljene pri čezmejnem bančnem nadzoru, oceni odpornosti bank EU in spodbujanju varstva potrošnikov. EBA je imel omejena zakonska pooblastila in omejeno število osebja za izvajanje stresnih testov leta 2011, ki so bili opravljeni brez finančnih varovalnih ukrepov na ravni EU. Čeprav so bili stresni testi v pomoč pri sprožitvi dokapitalizacije številnih bank, pa so se pokazale tudi omejitve tovrstnih testov, če niso povezani z oceno kakovosti portfelja sredstev. Še naprej pa ostaja odprto vprašanje glede prihodnje vloge EBA pri nadzoru bank ter glede vlog in odgovornosti EBA in ECB.

Komisija je po finančni krizi sprejela ukrepe za stabilizacijo bančnega sektorja, s katerimi je želela okrepiti zakonodajni okvir in nadzor bank, zlasti tistih s čezmejnim poslovanjem. V okviru obsežnih predlogov zakonodajnih sprememb je bil leta 2011 ustanovljen EBA. EBA sodeluje tudi pri nadzoru ureditve bančništva na evropski ravni in varstvu potrošnikov.

Vsa posebna poročila so v celoti objavljena v 23 jezikih EU na naši spletni strani (eca.europa.eu), na voljo pa so tudi v spletni knjigarni EU (bookshop.europa.eu).

Mnenja in drugi izdelki v letu 2014

Sodišče k izboljševanju finančnega poslovodenja EU prispeva tudi s svojimi mnenji, ki jih izreka o predlogih nove ali spremenjene zakonodaje s finančnim učinkom. Za ta mnenja ga zaprosijo druge institucije EU, zakonodajna organa – Evropski parlament in Svet – pa jih uporabljata pri svojem delu. Sodišče lahko na lastno pobudo objavi tudi dokumente o stališču in preglede, ki se nanašajo na druge zadeve. Mnenje Evropskega računskega sodišča o poročilu Komisije o protikorupcijskih ukrepih je Sodišče objavilo na lastno pobudo, Analizo morebitnih prihrankov za proračun EU, če bi Evropski parlament centraliziral svoje delovanje, pa na prošnjo Evropskega parlamenta.

Leta 2014 je Sodišče pripravilo sedem mnenj, ki se nanašajo na več pomembnih področij:

•o predlogu o spremembi uredbe o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (1/2014);

•o predlogu o prilagoditvi osebnih prejemkov in pokojnin uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije ter korekcijskih koeficientov, ki se zanje uporabljajo (2/2014);

•o predlogu o spremembi finančne uredbe, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad za izvajanje premostitvenega sklada (3/2014);

•o predlogu o spremembi finančne uredbe, ki se uporablja za proračun evropskih šol (4/2014);

•o predlogu o spremembi uredbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT) o določitvi finančnih določb, ki se uporabljajo za UUNT (5/2014);

•o predlogu o spremembi uredbe Evropskega urada za boj proti goljufijam glede uvedbe funkcije nadzornika za procesna jamstva (6/2014);

•o predlogu o spremembi uredbe o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (7/2014).

7

mnenj,
pripravljenih leta 2014

Panoramska pregleda

Za Evropsko unijo je bilo leto 2014 obdobje velike prenove. Glede na te spremembe je Sodišče zasnovalo in pripravilo novo vrsto izdelka, imenovano panoramski pregled. Vsak panoramski pregled obravnava širšo temo in temelji na izdelkih ter zbranem znanju in izkušnjah Sodišča. Služil naj bi kot izhodišče za posvetovanje in dialog z deležniki Sodišča ter Sodišču omogočal, da izrazi svoja opažanja o pomembnih vprašanjih, ki običajno morda niso predmet revizij. Prvi panoramski pregled, objavljen septembra 2014, je obravnaval vprašanja ureditev odgovornosti in javnega revidiranja v EU (glej okvir) in je služil kot glavni referenčni dokument za konferenco o odgovornosti EU, ki je potekala oktobra 2014 (glej stran 42). Drugi, z naslovom Kako najbolje porabiti sredstva EU: panoramski pregled tveganj za finančno upravljanje proračuna EU, je bil objavljen novembra 2014. Predstavlja pregled finančnih tokov EU in povzetek vprašanj, ki jih je treba obravnavati, da se med drugim zagotovi učinkovitejša poraba denarja, ki ga davkoplačevalci prispevajo v proračun EU (glej okvir).

Mnenja in panoramska pregleda so v 23 jezikih EU v celoti objavljeni naši spletni strani (eca.europa.eu).

2

panoramska pregleda,
pripravljena leta 2014

Vrzeli, prekrivanja in izzivi: panoramski pregled ureditev odgovornosti in javnega revidiranja v EU

Namen tega panoramskega pregleda je ozaveščati o temah, ki so zelo pomembne za demokratično legitimnost institucionalnega sistema EU, ter spodbujati razmislek o njih.

Opisuje ključne elemente okvira odgovornosti, vlogo javne revizije ter ključne elemente za močno verigo odgovornosti in revidiranja, določa šest pomembnih področij, na katerih se pojavljajo izzivi v zvezi z odgovornostjo in javno revizijo na ravni EU, ter analizira ureditve odgovornosti in revidiranja, ki veljajo za različne nove instrumente EU in medvladne instrumente, ki so bili vzpostavljeni kot odziv na finančno krizo.

V zaključku pregleda je navedeno, kako izboljšati odgovornost in javno revidiranje na ravni EU, in sicer med drugim:

οs sistemom nadzora z večjo stopnjo sodelovanja med EU in državami članicami za usklajene in medvladne instrumente,

οz bolj usklajenim in celovitejšim sklopom ureditev za vse politike, instrumente in sredstva Unije, ki jih upravljajo institucije EU,

οz boljšimi sistemi upravljanja in kontrole dejavnosti in sredstev EU, ki so pogoj za preglednost, dobro upravljanje in odgovornost,

οz osredotočenjem na merjenje vplivov in rezultatov politik EU na področjih, na katerih ima proračun EU majhno vlogo, vendar na njih obstajajo znatne regulativne ali zakonodajne določbe na ravni EU, ter

οz zmanjšanjem števila dragih prekrivanj revizij politik in sredstev EU z zagotavljanjem, da se lahko revizorji na posamezni ravni ustrezno zanesejo na delo drugih revizorjev.

Kako najbolje porabiti sredstva EU: panoramski pregled tveganj za finančno upravljanje proračuna EU

V tem panoramskem pregledu so predstavljena opažanja Sodišča o vseh vidikih upravljanja proračuna EU v času, ko si vlade držav članic in davkoplačevalci želijo, da bi bila sredstva, ki jih prispevajo v proračun EU, kar najbolje izkoriščena.

Na podlagi 35-letnih izkušenj Sodišča z revidiranjem prihodkov in odhodkov EU predstavlja pregled finančnega upravljanja EU in povzema vprašanja, ki jih je treba obravnavati, da se s proračunom EU zagotovi večja stroškovna učinkovitost. To analizo dopolnjujejo podrobni povzetki podatkov o glavnih značilnostih in vprašanjih, povezanih z različnimi področji prihodkov in odhodkov, ter predlogi za izboljšave.

V pregledu so opredeljena številna ključna vprašanja, ki jim je treba nameniti posebno pozornost, med katerimi so:

οpretirano zapletena pravila za upravičenost in drugi pogoji za dodelitev podpore EU, ki se zato težko razumejo, upoštevajo in preverjajo, lahko pa tudi različno razlagajo,

οpravila in postopki za javno naročanje, ki se – namenoma ali zaradi slabega razumevanja – vedno ne upoštevajo, kar pripelje do višjih stroškov projektov, sofinanciranih s sredstvi EU, ali zamud pri njih,

οnezadostne zmogljivosti organov držav članic za upravljanje in porabo sredstev EU, ki povečujejo tveganje napak in slabo kakovost porabe,

οslabo usklajevanje proračuna EU in nacionalnih proračunov, pomanjkanje sredstev za sofinanciranje, ki jih imajo na voljo države članice, in osredotočenost na zagotavljanje skladnosti s pravili namesto na dosežene rezultate ter

οvelik obseg prevzetih obveznosti iz preteklih obdobij porabe, ki jih je treba še financirati iz proračuna EU.

Okvir odgovornosti za kontrolo upravljanja in finančni nadzor EU

Diagram iz panoramskega pregleda ureditev odgovornosti in javnega revidiranja v EU.

Odnosi z deležniki

Koristnost prispevka Sodišča k odgovornosti v EU je močno odvisna od tega, kako naši glavni partnerji v procesu odgovornosti uporabljajo naše delo in izdelke. Ti partnerji so politični organi, odgovorni za javni nadzor nad porabo sredstev EU (tj. Evropski parlament, Svet EU in nacionalni parlamenti). S svojo strategijo za obdobje 2013–2017 smo se zavezali, da bomo okrepili svoje ureditve za spremljanje zunanjih dogodkov in odnose s svojimi partnerji.

Predsednik in člani Sodišča vzdržujejo redne stike z odbori Evropskega parlamenta, zlasti z Odborom za proračunski nadzor (CONT). Predsednik Caldeira je bil leta 2014 navzoč na dveh sestankih Odbora CONT in na več plenarnih zasedanjih Evropskega parlamenta. Na njih je tudi predstavil naš letni delovni program in naša letna poročila. Eden od naših strateških ciljev je okrepiti partnerstvo z našimi ključnimi deležniki, kot so različni specializirani odbori Evropskega parlamenta in Sveta.

Aprila 2014 je bil g. Ville Itälä imenovan za člana Sodišča, pristojnega za odnose z institucijami, kar je nova funkcija, ki je prispevala h krepitvi odnosov naše institucije z drugimi institucijami EU na strateški ravni, vključno s povečanjem možnosti, da bo naše delo imelo večji vpliv.

Drugi člani Sodišča so bili leta 2014 64-krat prisotni na 17 sestankih Odbora CONT v zvezi z našimi letnimi in posebnimi poročili. Po razpravah, ki so temu sledile, so posamezni člani Odbora CONT pripravili poročila o naših posebnih poročilih, vključno z osnutkom poročila o posebnih poročilih v okviru postopka podeljevanja razrešnice za leto 2013. Leta 2014 je začel Odbor CONT na predstavitve naših posebnih poročil na svojih sestankih sistematično vabiti specializirane odbore, s čimer je pripomogel h krepitvi vpliva našega dela.

V letu 2014 se je nadaljevala tradicija skupnega sestanka med člani Odbora CONT in Sodišča, ki je bil oktobra v prostorih Sodišča v Luxembourgu.

Na začetku leta 2014 je Evropski parlament sprejel poročilo o vlogi Evropskega računskega sodišča v prihodnosti. Sodišče se je strinjalo s stališčem iz poročila, da bi bilo treba na vsako reformo gledati v širšem okviru izziva izboljševanja odgovornosti v EU. Naša institucija je začela obravnavati vprašanja, za katera ima pooblastila za ukrepanje, zlasti glede našega dela, odnosa z deležniki in porabe virov. Napredek, ki smo ga dosegli pri obravnavi teh vprašanj, je bil poudarjen v medsebojnem pregledu, objavljenem leta 2014 (glej del Pomembni dogodki).

V več primerih smo v okviru procesa izvajanja strategije za obdobje 2013–2017 že začeli sprejemati pobude za izboljšave, kot so racionalizacija revizijskega procesa in procesa poročanja ter prožnejša organizacija virov. Zaradi tega smo med letom objavili več poročil in zmanjšali povprečni čas za njihovo pripravo. Nadaljnje izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti procesa revizije pričakujemo tudi od projekta notranje reforme, ki se je začel leta 2014.

Evropski parlament je z resolucijo iz novembra 2013 Sodišče zaprosil za celovito analizo morebitnih prihrankov za proračun EU, vključno s prihranki zaradi zmanjšanja izgub delovnega časa in povečanja učinkovitosti, ki bi nastali, če bi Parlament imel le en sedež. Sodišče je rezultate svojega dela objavilo julija 2014. Ugotovilo je, da bi se s selitvijo iz Strasbourga v Bruselj lahko ustvarili znatni prihranki, s selitvijo iz Luxembourga v Bruselj pa le obrobni prihranki.

Članico francoskega senata Nicole Bricq (v sredini) sta na Sodišču pozdravila predsednik Vítor Caldeira in članica Sodišča Danièle Lamarque.

Sodišče je tudi v letu 2014 redno sodelovalo s Svetom v njegovih številnih različnih konfiguracijah in dejavnostih. Predsednik Caldeira je decembra 2014 predstavil letni poročili Svetu za ekonomske in finančne zadeve, Sodišče pa je bilo redno vabljeno, da različnim odborom in delovnim skupinam Sveta predstavi posebna poročila.

Zagotavljanje uspešnih odnosov z nacionalnimi parlamenti je še ena naša prioriteta. Člani Sodišča pogosto predstavljajo naši letni poročili nacionalnim občinstvom. Sodišče o svojih dejavnostih redno obvešča odbore za evropske zadeve in finančni nadzor nacionalnih parlamentov. Med letom so našo institucijo obiskale delegacije številnih nacionalnih parlamentov, vključno z delegacijo francoskega senata, ki nas je obiskala julija 2014. Poleg tega je Sodišče na letni seminar članov, ki je potekal decembra 2014, povabilo ključne deležnike, da so predstavili svoja stališča o izzivih glede odgovornosti v EU.

Na področju preprečevanja goljufij pri proračunu EU Sodišče sodeluje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF). Uradu OLAF posredujemo vsak sum goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom EU, ki ga odkrijemo med svojim revizijskim delom ali o katerem nas obvestijo tretje strani. V letu 2014 smo Urad OLAF obvestili o 16 primerih suma goljufije, korupcije ali druge nezakonite dejavnosti, ki smo jih opazili med svojim revizijskim delom.

Sodelovanje z drugimi vrhovnimi revizijskimi institucijami

Sodišče sodeluje z drugimi vrhovnimi revizijskimi institucijami (VRI) v glavnem v okviru:

•odbora za stike VRI držav članic EU,

•mreže VRI držav kandidatk in potencialnih kandidatk za članstvo v EU ter

•mednarodnih organizacij, ki združujejo javne revizijske institucije, zlasti Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI) in njenega evropskega regionalnega združenja (EUROSAI).

Sodišče je septembra 2014 pregledalo in posodobilo svojo strategijo za mednarodno sodelovanje (glej okvir v nadaljevanju).

Kongres EUROSAI, Haag, junij 2014.

Strategija Sodišča za mednarodno sodelovanje

Namen strategije Sodišča za sodelovanje je skladno s splošno strategijo za obdobje 2013–2017 čim bolj povečati prispevek institucije k javni odgovornosti v EU, zlasti s krepitvijo dvo- in večstranskega sodelovanja z ustreznimi partnerji, kot so nacionalne vrhovne revizijske institucije in mednarodne revizijske organizacije. Z razširitvijo naših revizijskih obveznosti na področja evropskega (npr. finančno upravljanje) in svetovnega (npr. podnebne spremembe) pomena so naše dejavnosti v okviru mednarodnega sodelovanja postale še pomembnejše kot v preteklosti.

Prednostne naloge naše strategije sodelovanja so:

οključni poudarek bo še naprej na sodelovanju na ravni EU prek odbora za stike in s posameznimi VRI držav članic EU. To lahko vključuje sodelovanje pri skupnih revizijah in delu na področju odgovornosti v zvezi s proračunom EU ter druga področja EU;

οv okviru širitve EU bomo še naprej podpirali VRI držav kandidatk in potencialnih kandidatk za članstvo v EU pri dejavnostih krepitve njihovih zmogljivosti;

οv okviru mednarodnih revizijskih organizacij, kot so INTOSAI, bomo okrepili svojo udeležbo v dejavnostih sodelovanja, povezanih s pripravo poklicnih standardov, saj je to pomembno za krepitev zmogljivosti in izmenjavo znanja v sektorju javnega revidiranja.

Skupaj z drugimi nedavno sprejetimi ukrepi, kot so na novo uvedene konference in sestanki na visoki ravni, bomo s svojo strategijo sodelovanja prispevali k povečanju ozaveščenosti o finančnem upravljanju in odgovornosti v EU.

Odbor za stike vrhovnih revizijskih institucij držav članic EU

Pogodba EU zahteva, da Evropsko računsko sodišče in nacionalni revizijski organi držav članic sodelujejo v duhu zaupanja, pri čemer ohranjajo svojo neodvisnost. Dejavno sodelujemo z VRI držav članic EU v okviru odbora za stike. Sodelovanje zajema letni sestanek ter različne delovne skupine, mreže in projektne skupine, ustanovljene za obravnavo posebnih vprašanj v skupnem interesu.

Oktobra 2013 je Sodišče nastopilo svoje enoletno predsedovanje odboru za stike. V okviru tega smo oktobra 2014 gostili letni sestanek odbora za stike. Glavne teme so bile seminar o krepitvi sodelovanja, zlasti v zvezi z vprašanji, povezanimi s strategijo Evropa 2020 in bančno unijo, poročanje o dejavnostih odbora za stike in njegovih strokovnih partnerjev ter revizije članov odbora za stike, ki so povezane z EU.

Z VRI držav članic EU sodelujemo tudi na dvostranski podlagi. Dober primer tega je projekt sodelovanja med Sodiščem in VRI Poljske Najwyższa Izba Kontroli. Projekt je zajemal dejavno udeležbo revizorjev te VRI pri našem revizijskem delu na Poljskem v zvezi z izkoreninjenjem, nadzorom in spremljanjem živalskih bolezni. V okviru poglavja o smotrnosti poslovanja v našem letnem poročilu za leto 2014 sodelujemo tudi z VRI Poljske in Portugalske v zvezi s strategijo Evropa 2020.

Sestanek odbora za stike 15.–17. oktobra 2014 v Luxembourgu.

Mreža VRI držav kandidatk in potencialnih kandidatk za članstvo v EU

Evropsko računsko sodišče sodeluje z VRI držav kandidatk in potencialnih kandidatk za članstvo v EU, v glavnem v okviru mreže¹, podobne odboru za stike. Sodišče je v letu 2014 vse leto podpiralo mrežo in izvajalo vzporedno revizijo smotrnosti poslovanja o energetski učinkovitosti, zlasti z zagotavljanjem strokovnjakov za to temo in metodologijo revizije smotrnosti poslovanja.

Mednarodne organizacije javnih revizijskih institucij

Tudi v letu 2014 smo polno in dejavno sodelovali pri dejavnostih INTOSAI ter pomembno prispevali k številnim njihovim odborom in delovnim skupinam:

•pri cilju 1 INTOSAI kot član odbora za poklicne standarde ter pododborov za revizije računovodskih izkazov, revizije skladnosti in revizije smotrnosti poslovanja,

•pri cilju 2 INTOSAI kot član odbora za krepitev zmogljivosti in njegovega pododbora za spodbujanje najboljših praks in zagotavljanje kakovosti v okviru prostovoljnih medsebojnih pregledov ter

•pri cilju 3 INTOSAI kot član odbora za izmenjavo znanja in njegovih delovnih skupin za okoljsko revizijo ter finančno posodobitev in regulativno reformo.

Junija 2014 smo sodelovali na IX. kongresu EUROSAI, vključno z organizacijo in izvedbo delavnice o merjenju smotrnosti poslovanja, ter na XLI. in XLII. sestanku upravnega odbora EUROSAI (Sodišče je od leta 2011 član upravnega odbora).

Še naprej smo dejavno sodelovali z delovnimi telesi EUROSAI, zlasti z delovnimi skupinami za informacijske tehnologije in okoljsko revizijo, odborom za spremljanje vzpostavitve in delovanja elektronske podatkovne zbirke o dobrih praksah v zvezi s kakovostjo revizij ter projektno skupino za revizijo in etiko. Sodišče je postalo tudi član novoustanovljene delovne skupine za revizijo sredstev, dodeljenih za katastrofe in nesreče.

V okviru skupnih konferenc regionalnih delovnih skupin INTOSAI je Sodišče dejavno sodelovalo na II. skupni konferenci ASOSAI²-EUROSAI, na kateri so obravnavali pretekle izkušnje pri sprejemanju ISSAI³ in njihove bodoče posledice.

Pomembni dogodki

Mednarodni medsebojni pregledi Sodišča

V letu 2013 je Sodišče povabilo VRI Francije, Nemčije in Švedske, da opravijo medsebojni pregled našega postopka revizije smotrnosti poslovanja. Ta pregled je temeljil na izkušnjah vseh treh partnerk in je bil izredno koristen za Sodišče in tudi za pregledovalce. Metodologija je temeljila na splošno priznanih merilih, ki urejajo delo VRI, upoštevala pa je tudi smernice, določene v mednarodnih standardih.

Medsebojni pregled je bil objavljen leta 2014 na naši spletni strani (eca.europa.eu). Pregledovalci so v njem ugotovili, da je Sodišče od zadnjega medsebojnega pregleda leta 2008 doseglo velik napredek. Analizirali smo izzive, ki izvirajo iz zapletenega institucionalnega okvira EU, ter sprejeli številne korake za nadaljnje izboljšanje uspešnosti in učinkovitosti naših revizij ter kakovosti naših revizijskih poročil. Pregledovalci so prav tako ugotovili, da je treba racionalizirati in pospešiti naš postopek odločanja ter izboljšati ubeseditev priporočil, ki jih izrekamo v revizijskih poročilih.

Mednarodne medsebojne preglede spodbujajo mednarodni revizijski standardi. Vrhovnim revizijskim institucijam dajejo možnost prostovoljne pridobitve ocene, ki temelji na mednarodnih standardih za opravljanje njihovih nalog. Leta 2014 je Sodišče vodilo medsebojni pregled vrhovne revizijske institucije Litve, povabljeno pa je bilo tudi na pregled švicarskega zveznega revizijskega urada ter k sodelovanju na medsebojnem pregledu VRI Španije in Litve.

Konferenca na visoki ravni o izboljšanju odgovornosti v EU

Od leve proti desni: Jacques Sciberras, vodja kabineta, član Sodišča Kevin Cardiff, predsednik Vítor Caldeira in podpredsednik Evropskega parlamenta Olli Rehn.

Oktobra 2014 je Sodišče organiziralo konferenco na visoki ravni, na kateri so se srečali mnogi od tistih, ki zagotavljajo, da je Evropska unija odgovorna za javna sredstva, ki se porabljajo za dosego ciljev EU. Na konferenci so obravnavali vrzeli, prekrivanja in izzive, ki obstajajo na ravni EU in držav članic in so bili opredeljeni v našem panoramskem pregledu o odgovornosti v EU in ureditvah javnega revidiranja (glej stran 35).

Konferenca je omogočila razpravo med udeleženci, vključno s poslanci ali predstavniki Evropskega parlamenta, Evropsko komisijo, Sodiščem, Evropsko centralno banko, Evropsko investicijsko banko, Evropskim mehanizmom za stabilnost, nacionalnimi revizijskimi uradi in akademskimi krogi o tem, kako naj bi se te ureditve razvijale glede na dogodke, povezane z ekonomsko, proračunsko in monetarno integracijo. Razprave so bile osredotočene na odgovornost znotraj EU, zlasti v zvezi s centralnimi bankami in nadzornimi organi, kriznimi in postkriznimi strukturami, uporabo sredstev EU kot finančnega vzvoda z zunanjo udeležbo ter s krepitvijo osredotočenosti na smotrnost poslovanja EU.

Udeleženci konference so se strinjali, da je potrebno večje sodelovanje med vladnimi organi, parlamenti in revizorji na ravni EU in držav članic, da bi javnost dobila boljši vpogled v uspešnost politik in programov EU.

Krepitev partnerstev z nacionalnimi organi Litve

Septembra je delegacija Sodišča na visoki ravni obiskala Litvo, da bi okrepila partnerstva z njihovim parlamentom, vlado, centralno banko in VRI ter spodbudila čim boljšo porabo sredstev EU in nadzor njihove porabe v tej državi. Sodišče in njegovi litovski partnerji so si izmenjali stališča o prioritetah za izboljšanje odgovornosti v EU, preučili, kako bi lahko najbolje sodelovali za spodbujanje dodane vrednosti porabe EU, ter ugotavljali, kako bi lahko litovskim oblikovalcem politik in parlamentu pomagali kar najbolje uporabiti revizijske rezultate Sodišča.

Delegacija Sodišča je med obiskom dejavno sodelovala na konferenci litovskega parlamenta o izzivih v zvezi z odgovornostjo in javnim revidiranjem. Poleg tega so delegacija in njeni partnerji razpravljali o vprašanjih, povezanih s finančnim in ekonomskim upravljanjem, ter koristih, ki jih bo Litvi prinesel vstop v območje evra 1. januarja 2015.

Litva je bila prva v vrsti obiskov držav članic EU, v okviru katerih namerava Sodišče v prihodnjih letih okrepiti partnerstva z nacionalnimi organi, odgovornimi za upravljanje sredstev EU in nadzor nad njimi.

Sestanek med delegacijo Sodišča in litovskim nacionalnim revizijskim uradom.

1Januarja 2015 je bilo v mrežo vključenih šest držav kandidatk (Albanija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Islandija, Črna gora, Srbija in Turčija) ter ena potencialna država kandidatka (Bosna in Hercegovina). Od novembra 2013 kot opazovalec v mreži sodeluje Kosovo*.

*To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

2Azijska organizacija vrhovnih revizijskih institucij.

3Mednarodni standardi vrhovnih revizijskih institucij.

Naše upravljanje

Kolegij Sodišča

V kolegiju Sodišča je po en član iz vsake države članice. V skladu s Pogodbo traja mandat članov Evropskega računskega sodišča šest let in se lahko ponovi.

Člani so razporejeni v enega od petih senatov. Senati sprejemajo revizijska poročila in mnenja ter odločajo o širših strateških in upravnih vprašanjih. Vsak član je odgovoren za svoje naloge, ki so predvsem povezane z revizijo. Revizijsko delo opravijo revizorji Sodišča, za usklajevanje pa skrbi odgovorni član ob pomoči svojega kabineta. Član predloži poročilo v sprejetje senatu in/ali Sodišču v polni sestavi, nato pa Evropskemu parlamentu, Svetu in drugim deležnikom, vključno z mediji.

Leta 2014 je Svet Evropske unije po posvetovanju z Evropskim parlamentom imenoval šest novih članov Evropskega računskega sodišča, potem ko so jih predlagale njihove države članice. Štirje od njih – Alex Brenninkmeijer (Nizozemska), Danièle Lamarque (Francija), Nikolaos Milionis (Grčija) in Phil Wynn Owen (Združeno kraljestvo) – so se Sodišču pridružili 1. januarja, dva – Klaus-Heiner Lehne (Nemčija) in Oskar Herics (Avstrija) – pa 1. marca 2014.

23. januarja 2014 je 28 članov Sodišča za predsednika Sodišča ponovno izvolilo g. Vítorja Caldeiro, ki je tako že tretjič nastopil triletni mandat. Predsednik nadzira uspešnost dela Sodišča in institucijo zastopa v zunanjih odnosih.

Člani Sodišča konec leta 2014.

1000. sestanek članov Sodišča 27. oktobra 2014.

Strategija Sodišča za obdobje 2013–2017: doseženi napredek

Leto 2014 je bilo drugo leto izvajanja strategije Sodišča, ki zajema obdobje 2013–2017. Cilj za to obdobje je kar najbolj povečati vrednost prispevka Sodišča k javni odgovornosti v EU. Glavne prednostne naloge pri doseganju tega cilja so:

οusmeritev izdelkov Sodišča v izboljšanje odgovornosti v EU,

οsodelovanje z drugimi zaradi multiplikacije prispevka Sodišča k odgovornosti v EU,

οnadaljnji razvoj Sodišča kot profesionalne revizijske institucije,

οnajboljša izkoriščenost znanja, spretnosti in strokovnosti Sodišča,

οdokazovanje uspešnosti Sodišča in njegove odgovornosti.

V letu 2014 je strategija pripomogla k začetku pomembnih sprememb v naši organizaciji. Svoje rezultate sta predstavili dve interni delovni skupini za strategijo, in sicer za racionalizacijo revizijskega procesa in boljšo opredelitev vlog in odgovornosti. To je sovpadalo s poročilom Evropskega parlamenta o prihodnosti Sodišča in prestavitvijo rezultatov medsebojnega pregleda Sodišča.

Izvajanje različnih priporočil je bilo združeno v obsežen reformni projekt, ki se je začel konec leta 2014 in se bo nadaljeval do sredine leta 2016. Cilji te reforme so dvojni. Prvič, racionalizirati proces revizije, kar naj bi pri posebnih poročilih pripeljalo do skrajšanja časa za pripravo poročila, pri letnem poročilu pa do večje osredotočenosti in prihrankov virov. Drugi cilj reforme je spremeniti Sodišče v organizacijo, ki temelji na nalogah. Tako bo naša institucija lažje usmerjala vire v revizije in preglede, ki pri služenju državljanom EU prinašajo največjo dodano vrednost.

Merjenje uspešnosti Sodišča

Sodišče od leta 2008 za informiranje poslovodstva o napredku pri doseganju ciljev, podporo odločanju in informiranje deležnikov o svoji uspešnosti uporablja ključne kazalnike dosežkov (KPI). Ti kazalniki odražajo prioritete Sodišča ter dokazujejo uspešnost in odgovornost Sodišča kot strokovne revizijske institucije.

Namen kazalnikov je merjenje ključnih elementov kakovosti in učinka našega dela, pri čemer je posebna pozornost namenjena mnenju pomembnih deležnikov ter naše učinkovitosti in uspešnosti pri uporabi virov. Za strateško obdobje 2013–2017 so bili kazalniki posodobljeni.

Kakovost in učinek dela Sodišča

Sodišče ocenjuje kakovost in učinek svojih poročil na podlagi ocen deležnikov, pregledov strokovnjakov in nadaljnjega spremljanja ukrepanja na podlagi priporočil za izboljšanje finančnega poslovodenja EU. Poleg tega Sodišče spremlja svojo prisotnost v medijih.

Ocena deležnikov

Svoje glavne deležnike (Odbor za proračunski nadzor in Odbor za proračun Evropskega parlamenta, Odbor Sveta za proračun, glavne revidirance na Komisiji in v evropskih agencijah ter vodje VRI EU) smo zaprosili, naj ocenijo uporabnost in učinek poročil, ki smo jih objavili leta 2014, pri tem pa uporabljajo lestvico od 1 do 5, od zelo slabo do zelo dobro.

Ocena deležnikov

Odgovori kažejo, da 94 % glavnih deležnikov ocenjuje poročila Sodišča kot koristna za njihovo delo (98 % v letu 2013), 91 % pa jih meni, da imajo učinek (94 % v letu 2013).

Pregledi strokovnjakov

Vsako leto neodvisni zunanji strokovnjaki pregledajo vsebino in predstavitev vzorca naših poročil zaradi ocene kakovosti. Leta 2014 so pregledovalci ocenili osem posebnih poročil in letni poročili za leto 2013. Na štiristopenjski lestvici z ocenami od „zelo slabo” (1) do „zelo kakovostno” (4) so ocenili kakovost različnih elementov poročil.

Rezultati se v zadnjih letih niso veliko spreminjali, kar kaže na zadovoljivo kakovost naših poročil.

Pregledi poročil Sodišča, ki so jih opravili strokovnjaki

Nadaljnje spremljanje ukrepanja na podlagi priporočil

K izboljšanju finančnega upravljanja EU najbolje prispevamo s priporočili, ki jih izrekamo v svojih revizijskih poročilih. Nekatera je mogoče izvesti hitro, druga pa zaradi kompleksnosti zahtevajo več časa.

Sistematično spremljamo, v kolikšni meri so naši revidiranci izvedli naša priporočila. Do konca leta 2014 je bilo izvedenih 69 % od skoraj 600 priporočil, izrečenih v obdobju 2011–2014. To pomeni 60-odstotno povečanje stopnje izvedbe priporočil v letu 2013 za priporočila, izrečena v obdobju 2010–2013.

Izvajanje priporočil Sodišča po letih, v katerih so bila izrečena

Prisotnost v medijih

Kazalnik za prisotnost Sodišča v medijih odraža njegov medijski učinek. Povezan je s strateškim ciljem povečanja prepoznavnosti Sodišča, njegovih izdelkov ter revizijskih ugotovitev in zaključkov.

Leta 2014 smo odkrili več kot 5 100 spletnih člankov o naših posebnih poročilih, letnih poročilih za leto 2013 in instituciji na splošno. Od tega jih je 40 % obravnavalo naše revizijska poročila, preostali pa so omenjali našo institucijo in njeno delo nasploh.

Teme, omenjene v medijih

Več kot 800 člankov,
objavljenih o posebnem
poročilu Sodišča
o letališčih

Učinkovita in uspešna poraba virov

Učinkovitost in uspešnost porabe svojih virov ocenjujemo glede na svojo zmogljivost za izvedbo programa dela, pravočasnih revizij in zagotavljanje strokovnosti svojih uslužbencev.

Izvedba programa dela

Revizije in druge naloge načrtujemo v letnem programu dela, med letom pa spremljamo napredek pri njihovem izvajanju.

Leta 2014 smo izvedli 95 % svojega programa dela (90 % leta 2013). Letni poročili in specifična letna poročila so bila pripravljena, kot je bilo načrtovano, od posebnih poročil pa jih je bilo 85 % pripravljenih po načrtu (70 % leta 2013). Revizije smotrnosti poslovanja, ki leta 2014 niso bile končane, so bile prenesene v leto 2015.

Izvedba letnega programa dela Sodišča za leto 2014

Priprava posebnih poročil

Naša posebna poročila morajo biti pripravljena ob pravem času, da imajo učinek. V zadnjih letih nam je uspelo skrajšati čas izvedbe svojih revizij. S strategijo za obdobje 2013–2017 poskušamo položaj še izboljšati, kar bi moralo imeti v naslednjih nekaj letih opazen učinek.

Leta 2014 smo pripravili 24 posebnih poročil, od katerih jih je bilo 42 % končanih v 18 mesecih, kar je zaželeni rok za pripravo poročil (37 % leta 2013). Povprečen čas priprave posebnih poročil, sprejetih leta 2014, je bil 19 mesecev (20 mesecev leta 2013).

Čas priprave posebnih poročil, pripravljenih v letu 2014

Strokovno usposabljanje

Sodišče skuša v skladu s smernicami, ki jih je objavila Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov, letno zagotoviti povprečno 40 ur (pet dni) nejezikovnega strokovnega usposabljanja za vsakega revizorja.

Število dni strokovnega usposabljanja na revizorja na leto

Sodišče je znova preseglo cilj za strokovno usposabljanje revizijskih uslužbencev, kar kaže, kakšen pomen pripisuje strokovnemu razvoju zaposlenih.

Če upoštevamo jezikovno usposabljanje, so revizorji leta 2014 za usposabljanje porabili povprečno 10 dni.

Podpora pri revidiranju

Človeški viri

Odobrena delovna mesta

Zaradi težkega položaja na področju evropskih javnih financ Evropsko računsko sodišče še naprej zmanjšuje število zaposlenih za 1 % na leto v petletnem obdobju (2013–2017), kot je določeno v medinstitucionalnem sporazumu o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju iz decembra 2013.

Zato se je leta 2014 število odobrenih delovnih mest zmanjšalo z 891 na 882 delovnih mest za uradnike in začasne uslužbence (brez članov, pogodbenih sodelavcev, napotenih nacionalnih strokovnjakov in praktikantov). 561 jih dela v revizijskih senatih, od tega 113 v kabinetih članov.

Zaradi kar najboljše izrabe virov so leta 2014 vse službe še naprej iskale in uvajale ukrepe za učinkovitost, ki so temeljili na poenostavitvi postopkov. Leta 2014 se je nadaljevalo premeščanje zaposlenih iz podpornih služb v revizijo. Vendar pa so bile v nasprotju s tem nekatere podporne storitve premeščene iz kabinetov članov v administrativno skupino, sodelavci v službah za komuniciranje in odnose z institucijami pa v predsedstvo.

Zaposlovanje

Uslužbenci Sodišča imajo raznolika akademska in strokovna znanja, kakovost njihovega dela in njihova zavezanost pa se odražata v izdelkih institucije. Naša politika zaposlovanja sledi splošnim načelom in pogojem za zaposlovanje v institucijah EU, našo delovno silo pa sestavljajo uradniki, zaposleni za nedoločen čas, in zaposleni za določen čas. Javne natečaje za delovna mesta na Sodišču organizira Evropski urad za izbor osebja (EPSO).

Leta 2014 je bil organiziran interni natečaj za razred AST1 ter postopek izbire za uradnega govornika. Sodišče je v tem letu zagotovilo tudi 77 mest za delovno prakso univerzitetnih diplomantov za obdobja od treh do petih mesecev.

Leta 2014 je Evropsko računsko sodišče zaposlilo 78 sodelavcev: 31 uradnikov, 29 začasnih uslužbencev, 13 pogodbenih sodelavcev in pet napotenih nacionalnih strokovnjakov. Še posebej uspešno je bilo pri zaposlovanju novih sodelavcev na revizijska delovna mesta. Število prostih delovnih mest od leta 2011 dosega skoraj 3 % (27 mest 31. decembra 2014).

Porazdelitev delovnih mest na Sodišču 31. decembra 2014 | 2012 | 2013 | 2014
Revizija | 573 | 576 | 561
Prevajanje | 143 | 147 | 141
Uprava | 139 | 137 | 141
Predsedstvo | 32 | 31 | 39
Skupaj | 887 | 891 | 882

Uravnotežena zastopanost spolov

Tako kot druge institucije EU tudi Sodišče pri upravljanju človeških virov in zaposlovanju izvaja politiko enakih možnosti. Potem ko se je delež žensk več let postopoma povečeval, je Sodišče doseglo enak delež moških (50 %) in žensk (50 %) med svojimi zaposlenimi.

Spodnji diagram kaže deleža moških in žensk po stopnji odgovornosti 31. decembra 2014, ki je ostal nespremenjen v zadnjih nekaj letih.

Uravnotežena zastopanost spolov po kategoriji zaposlenih leta 2014

Poslovodni delavci po narodnosti in spolu 31. decembra 2014

Ženske | Moški | Državljanstvo¹ | Direktorji | Vodje enot
| 4 | Belgijsko | 1 | 3
1 |  | Bolgarsko |  | 1
| 1 | Češko |  | 1
1 | 1 | Dansko |  | 2
3 | 4 | Nemško | 1 | 6
| 1 | Estonsko |  | 1
| 3 | Irsko | 1 | 2
1 | 2 | Grško | 1 | 2
3 | 4 | Špansko | 1 | 6
| 8 | Francosko | 1 | 7
| 1 | Hrvaško |  | 1
1 | 2 | Italijansko |  | 3
|  | Ciprsko |  |
1 |  | Latvijsko |  | 1
1 | 1 | Litovsko | 1 | 1
|  | Luksemburško |  |
| 1 | Madžarsko |  | 1
1 |  | Malteško |  | 1
1 | 1 | Nizozemsko |  | 2
| 1 | Avstrijsko |  | 1
| 1 | Poljsko |  | 1
2 | 1 | Portugalsko |  | 3
1 |  | Romunsko |  | 1
1 |  | Slovensko |  | 1
| 1 | Slovaško |  | 1
1 |  | Finsko |  | 1
1 |  | Švedsko |  | 1
1 | 8 | Britansko | 4 | 5
21 | 46 | Skupaj | 11 | 56

1Po protokolarnem vrstnem redu držav članic.

Cilj Akcijskega načrta za uveljavljanje enakih možnosti Evropskega računskega sodišča je doseči enako zastopanost spolov na vseh ravneh. Po zadnjih zaposlovanjih je 48 % vseh zaposlenih v razredih od AD 5 do AD 8 žensk (leta 2009 je ta delež znašal 43 %).

Glede na pričakovano zamenjavo višjih poslovodnih delavcev v naslednjih petih do desetih letih naj bi vse večji delež žensk v razredih AD prispeval k večjemu deležu žensk med poslovodnimi delavci v prihodnje.

Starostni profil

Starostni profil zaposlenih z aktivnim statusom na Sodišču na dan 31. decembra 2014 kaže, da je 53 % zaposlenih starih 44 let ali manj.

27 (40 %) direktorjev in vodij enot od 67 ima 55 let ali več. To bo privedlo do prenove poslovodstva v naslednjih petih do desetih letih, ko se bodo ti upokojili.

Podporne storitve

Strokovno usposabljanje

Naši uslužbenci se morajo stalno usposabljati, da bodo šli v korak z razvojem stroke in pridobivali nove spretnosti ter da se bo Evropsko računsko sodišče še naprej razvijalo kot profesionalna revizijska institucija in da bodo njegovo znanje, spretnosti in strokovnost kar najbolje uporabljeni. Poleg tega morajo imeti zaposleni zaradi posebnih značilnosti našega revizijskega okolja dobro jezikovno znanje.

Leta 2014 je vsak zaposleni – revizorji in drugi – v povprečju porabil osem dni za strokovno usposabljanje. Delež jezikovnih tečajev v strokovnem usposabljanju se še naprej zmanjšuje. Leta 2014 je dosegel 43 %, medtem ko je leta 2013 znašal še 46 %.

Zaradi kar najboljše izrabe virov in tehnologije smo leta 2014 začeli organizirati e-usposabljanje, prilagojeno potrebam zaposlenih, in kombinirano učenje, pri katerem udeleženci pred usposabljanjem v učilnici končajo splošno teoretično elektronsko usposabljanje. Poleg tega še naprej organiziramo predstavitve, na katerih notranji ali zunanji strokovnjaki predstavljajo razvoj v reviziji in na drugih ustreznih področjih. Te predstavitve so del notranje izmenjave znanja in so namenjene temu, da bi naši revizorji ostali na čelu razvoja na področju revidiranja v javnem sektorju.

Prevajanje

Prevajanje je podporna dejavnost za revizije, ki Sodišču pomaga izpolnjevati njegovo poslanstvo in doseči komunikacijske cilje, in sicer zagotavljati izdelke v jezikih, ki jih govorijo državljani EU. Leta 2014 je bil obseg vseh prevodov za 4 % večji kot leta 2013. Pravočasno je bilo narejenih več kot 98 % prevodov.

Direktorat za prevajanje Računskega sodišča je poleg običajnega prevajanja še povečal vključenost prevajalcev v revizijske in druge temeljne procese naše institucije. Prevajalci so zagotovili jezikovno podporo pri 40 revizijskih obiskih na kraju samem po vsej EU in med pisanjem revizijskih poročil.

Leta 2014 se je Direktorat za prevajanje osredotočal na zagotavljanje kakovosti. Sprejel je svoj prvi priročnik za zagotavljanje kakovosti prevajanja in razvil sistem zbiranja povratnih informacij od uporabnikov. In ne nazadnje smo zaradi večje učinkovitosti naši storitev pregledali in optimizirali potek prevajanja in ga skupaj z Direktoratom za informacijsko tehnologijo začeli avtomatizirati.

Informacijska tehnologija

Poleg uspešne prilagoditve ustreznih informacijskih sistemov novim določbam kadrovskih predpisov je leta 2014 naš Direktorat za informacijsko tehnologijo:

•konsolidiral svojo naložbo v upravljanje znanja, in sicer je izdal več zaporednih različic svojega orodja za podporo revizije (Assyst2) in tako omogočil, da je bilo leta 2014 delo za pripravo izjave o zanesljivosti opravljeno z uporabo tega novega sistema. Naše spletišče (eca.europa.eu) je zdaj dosegljivo z mobilnimi napravami, npr. pametnimi telefoni, uspešna pa je bila tudi uvedba novega Intraneta, ki je bolj usmerjen v izmenjavo in razširjanje znanja;

•izvedel nove projekte za spodbujanje uspešnosti in učinkovitosti Sodišča. Sistem Evropskega računskega sodišča za upravljanje revizij (AMS) v celoti deluje za načrtovanje revizij in beleženje časa, orodje Evropske komisije za strojno prevajanje MT@EC je na voljo vsem zaposlenim kot del interne zbirke orodij, uvedena je bila nova različica sistema za uradno evidentiranje dokumentov na Sodišču (Adonis 2), testirani so bili prvi ukrepi za brezpapirne sestanke Sodišča, poleg tega pa se je z novimi mobilnimi napravami (npr. prenosnimi skenerji, prenosnimi računalniki z dvema diskovnima razdelkoma itd.) povečala mobilnost revizorjev.

Ves napredek in rezultati so bili doseženi ob zagotavljanju varnosti operacij in neprekinjenega poslovanja, npr. po selitvi v stavbo K3 leta 2014 s celovitim testiranjem ponovne vzpostavitve delovanja sistemov in s posodobitvijo ključnih elementov IT (npr. z migracijo sistema elektronske pošte Sodišča).

Uprava in infrastruktura

Poslanstvo Direktorata za finance in podporo je zagotavljanje ustreznih virov, storitev in infrastrukture, da Sodišču omogoči izpolnjevanje njegovega poslanstva in doseganje njegovih strateških ciljev ter zagotovi potrebne mehanizme za financiranje, notranjo kontrolo in računovodstvo za podporo vsem dejavnostim Sodišča. Leta 2014 je direktorat še naprej izboljševal učinkovitost in gospodarnost svojih dejavnosti.

Za našo institucijo razvijamo sistem ravnanja z okoljem v skladu z načeli sistema za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS). Naš cilje je, da do konca leta 2016 pridobimo certifikat.

Leta 2014 smo zaključili več dejavnosti, ki so dale otipljive rezultate in dokazale našo zavezanost okolju, med katere spadajo:

•sprejetje okoljske politike,

•izvedba okoljske analize in revizije skladnosti z zakonodajo,

•povečanje števila kampanj za okoljsko ozaveščenost zaposlenih s štirih leta 2013 na osem leta 2014,

•pridobitev okoljskega certifikata BREEAM (vodilna metoda projektiranja in presoje za trajnostne zgradbe na svetu) za zgradbo K3 in ohranitev certifikacijske oznake za vzorno gospodarjenje z odpadki ter

•spodbujanje trajnostnega prevoza med zaposlenimi z novo kolesarnico s prhami in slačilnicami za kolesarje, z montažo polnilne postaje za električne avtomobile in rezervacijo najboljših parkirnih mest za avtomobile za skupinski prevoz.

Finančne informacije

Sodišče je financirano iz splošnega proračuna Evropske unije. Naš proračun znaša približno 0,093 % skupne porabe EU in manj kot 1,58 % skupne porabe za upravo. Leta 2014 je skupna stopnja realizacije proračuna znašala 98,8 %, medtem ko je leta 2013 znašala 92 %.

Boljša stopnja realizacije je predvsem posledica boljše ocene in načrtovanja odhodkov iz naslova 1, za katere je povprečna stopnja realizacije znašala 98,8 %. Za naslov 2 je povprečna stopnja realizacije znašala 98,4 %.

Izvrševanje proračuna za leto 2014

PRORAČUNSKO LETO 2014 | Končna odobrena proračunska sredstva¹ | Obveznosti | % porabe (obveznosti / odobrena pror. sred.) | Plačila
Naslov 1: Zaposleni v instituciji |  |  |  | (v 1 000 EUR)
10 – Člani institucije | 15 190 | 14 554 | 96 % | 14 420
12 – Uradniki in začasno osebje | 93 180 | 92 774 | 99 % | 92 745
14 – Drugo osebje in zunanje storitve | 4 191 | 4 113 | 98 % | 4 071
162 – Misije | 3 350 | 3 119 | 93 % | 2 641
161 + 163 + 165 – Drugi izdatki v zvezi z zaposlenimi v instituciji | 2 629 | 2 592 | 98 % | 1 957
Vmesni seštevek za naslov 1 | 118 540 | 117 152 | 99 % | 115 834
Naslov 2: Stavbe, pohištvo, oprema in razni odhodki iz poslovanja
20 – Nepremičnine | 2 564 | 2 541 | 99 % | 1 830
210 – Informacijska tehnologija in telekomunikacije | 7 199 | 7 199 | 100 % | 3 581
212 + 214 + 216 – Premičnine in pripadajoči stroški | 1 543 | 1 541 | 99 % | 686
23 – Tekoči izdatki za delovanje uprave | 552 | 532 | 96 % | 450
25 – Zasedanja in konference | 703 | 649 | 92 % | 466
27 – Informacije in objave | 2 397 | 2 264 | 94 % | 1 316
Vmesni seštevek za naslov 2 | 14 958 | 14 726 | 98 % | 8 329
Računsko sodišče skupaj | 133 498 | 131 878 | 99 % | 124 163

1Prvotno odobreni proračun in prerazporeditve odobrenih sredstev med letom.

Proračun za leto 2015

Proračun za leto 2015 se je v primerjavi s proračunom za leto 2014 zmanjšal za 0,4 %.

Proračun za leto 2015

PRORAČUN¹
2015
(v 1 000 EUR)
2014
(v 1 000 EUR)

Naslov 1: Zaposleni v instituciji

10 – Člani institucije²
10 291
15 175

12 – Uradniki in začasno osebje
97 420
93 180

14 – Drugo osebje in zunanje storitve
4 301
4 096

162 – Misije
3 700
3 700

161 + 163 + 165 – Drugi izdatki v zvezi z zaposlenimi v instituciji
2 669
2 612

Vmesni seštevek za naslov 1
118 381
118 763

Naslov 2: Stavbe, pohištvo, oprema in razni odhodki iz poslovanja

20 – Nepremičnine
3 080
3 350

210 – Informacijska tehnologija in telekomunikacije
7 152
7 110

212 + 214 + 216 – Premičnine in pripadajoči stroški
785
808

23 – Tekoči izdatki za delovanje uprave
426
438

25 – Zasedanja in konference
717
768

27 – Informacije in objave
2 365
2 261

Vmesni seštevek za naslov 2
14 525
14 735

Računsko sodišče skupaj
132 906
133 498

1V tabeli je prikazan prvotno odobreni proračun.

2Na podlagi predloga Komisije, naj se odhodki za pokojnine članov vseh institucij EU vključijo v del proračuna za Komisijo, ki že vključuje odhodke za pokojnine z aposlenih v vseh institucijah, so bili odhodki za pokojnine članov Evropskega računskega sodišča preneseni v del sprejetega proračuna za leto 2015, ki se nanaša na Komisijo.

Revidiranje in odgovornost

Notranje revidiranje Sodišča

Notranji revizor svetuje Sodišču v zvezi z obravnavo tveganj, tako da izreka mnenja o kakovosti sistemov upravljanja in nadzora ter daje priporočila, katerih cilj je izboljšati izvajanje dejavnosti in spodbujati dobro finančno poslovodenje. Poleg tega zagotavlja podporo za delo zunanjih revizorjev, pooblaščenih za potrjevanje računovodskih izkazov Sodišča. Notranji revizor je Sodišču poročal o rezultatih revizij, izvedenih v letu 2014, ter ugotovitvah, priporočilih in ukrepih, sprejetih v zvezi s temi priporočili. Sodišče vsako leto poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih dejavnosti notranje revizije.

Oktobra 2014 je naša služba za notranjo revizijo dobila potrdilo o skladnosti z opredelitvijo notranjega revidiranja, etičnim kodeksom in standardi Inštituta notranjih revizorjev (IIA). To potrdilo je rezultat obširnega ocenjevanja kakovosti naše službe za notranjo revizijo, ki ga je izvedel zunanji ocenjevalec Deloitte Sàrl na zahtevo našega notranjega revizorja in revizijskega odbora zaradi izpolnjevanja standardov IIA za strokovno ravnanje pri notranjem revidiranju.

Zunanje revidiranje Sodišča

Letne računovodske izkaze Sodišča revidira neodvisen zunanji revizor. To je pomemben del prizadevanj Sodišča za to, da zase uporablja enaka načela preglednosti in odgovornosti kot za svoje revidirance.

Poročilo zunanjega revizorja PricewaterhouseCoopers Sàrl o računovodskih izkazih Sodišča za proračunsko leto 2013 je bilo objavljeno 18. septembra 2014.

Mnenje zunanjega revizorja – proračunsko leto 2013

V zvezi z računovodskimi izkazi

„Menimo, da so računovodski izkazi resničen in pošten prikaz finančnega položaja Evropskega računskega sodišča na dan 31. decembra 2013 ter njegovega poslovnega izida in denarnih tokov za tedaj končano leto v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 966/2012 z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe finančne uredbe.”

V zvezi z uporabo virov in kontrole postopkov

„Pri svojem delu, opisanem v tem poročilu, nismo opazili ničesar, zaradi česar bi menili, da v vseh pomembnih vidikih in na podlagi zgoraj opisanih meril:

•Sodišču dodeljeni viri niso bili namensko porabljeni in da

•vzpostavljeni kontrolni postopki ne dajejo potrebnih jamstev, ki zagotavljajo skladnost finančnih operacij z veljavnimi pravili in predpisi.”

Izjava odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil

Podpisani generalni sekretar Evropskega računskega sodišča v svoji funkciji odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil izjavljam:

•da so informacije v tem poročilu resnične in točne ter

•da imam razumno zagotovilo:

-da so bili viri, dodeljeni za dejavnosti, opisane v tem poročilu, namensko porabljeni v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in

-da vzpostavljeni kontrolni postopki dajejo potrebna jamstva v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, povezanih z izkazi, ter zagotavljajo ustrezno obravnavanje domnevnih goljufij ali sumov goljufij in

-da so stroški in koristi kontrol ustrezni.

To zagotovilo temelji na moji presoji in na informacijah, ki jih imam, kot so poročila in izjave odredbodajalcev na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil, poročila notranjega revizorja in poročila zunanjega revizorja za predhodna proračunska leta.

Potrjujem, da ne vem za nobeno zadevo, ki ni omenjena v tem poročilu, ki pa bi lahko škodila instituciji.

V Luxembourgu, 26. februarja 2015.

Eduardo Ruiz García
Generalni sekretar