DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG

Tlf. +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA
YouTube: EUAuditorsECA

Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)

Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2014

ISBN 978-92-872-1227-6 (epub)
ISBN 978-92-872-0997-9 (trykt udgave)
doi:10.2865/91581

© Den Europæiske Union, 2014
Eftertryk tilladt med kildeangivelse

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU

Gratis publikationer:

•et eksemplar:
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)

•flere eksemplarer eller plakater/kort:
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).

(*)Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve penge for opkaldet).

Betalingspublikationer:

•via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Betalingsabonnementer:

•via Den Europæiske Unions Publikationskontors salgskontorer (http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).

DA

2013

EU-revision — et overblik

Meddelelse om 2013-årsberetningerne fra Den Europæiske Revisionsret

Formandens forord

Hvert år i november aflægger Den Europæiske Revisionsret beretning om resultaterne af sine årlige revisioner vedrørende EU’s økonomiske forvaltning i det foregående regnskabsår. På grundlag af det revisionsbevis, vi har indsamlet, afgiver vi erklæringer om, hvordan EU-midlerne er blevet brugt, og gør opmærksom på, hvor vi har konstateret de største risici for, at EU’s midler bliver brugt forkert. Vores beretninger indeholder også anbefalinger til, hvordan EU’s økonomiske forvaltning kan forbedres. På denne måde hjælper vores institution Europa-Parlamentet og Rådet med at kontrollere anvendelsen af EU’s midler, samtidig med at vi fremmer effektiv offentlig ansvarlighed over for EU’s borgere.

»EU-revision 2013 — et overblik« sammenfatter og forklarer de vigtigste revisionsresultater i vores årsberetning om gennemførelsen af EU’s budget for 2013 og årsberetningen om de europæiske udviklingsfonde. Ligesom i de foregående år giver beretningerne oplysninger om, i hvilket omfang de, der er ansvarlige for at forvalte EU-midler på EU-niveau og nationalt niveau, har redegjort korrekt for forvaltningen af midlerne, sørget for at håndhæve EU’s finansielle regler og overholdt principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet.

2013 var det sidste år i en syvårig programmeringsperiode, og vi offentliggør vores årsberetninger om dette år midt i en vigtig overgangstid for EU og for EU’s finanser. Programmeringsperioden 2014-2020 er nu i gang, og som det fremgår af vores beretninger, står det nye Europa-Parlament og den nye Kommission over for både gamle og nye udfordringer med hensyn til økonomisk forvaltning og ansvarlighed.

Det fortsatte pres på EU’s og medlemsstaternes finanser kræver omhyggelig forvaltning og kontrol af EU’s midler såvel som bedre overslag over de langsigtede finansieringsbehov. I vores beretninger fremhæver vi navnlig, at Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder i forbindelse med deres finansielle forvaltning af EU-budgettet bør gøre mere for at sikre, at EU’s midler bruges til at opnå resultater, der ikke kan opnås lige så produktivt og effektivt ved hjælp af andre midler. Vores revisionsresultater viser imidlertid også, at der kan og bør gøres mere for at sikre, at EU’s midler bliver brugt i overensstemmelse med de regler, der gælder for dem.

Revisionsretten ser frem til at hjælpe det nye Europa-Parlament og den nye Kommission med at behandle disse og andre spørgsmål vedrørende økonomisk forvaltning og ansvarlighed, som EU står over for. Til dette formål har vi på grundlag af vores revisionserfaring også udarbejdet to horisontale analyser, der fremhæver EU’s vigtigste udfordringer med hensyn til ansvarlighed, revision og økonomisk forvaltning.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand for Den Europæiske Revisionsret

Indholdsfortegnelse

Samlede resultater

Nøglebudskaber

Anvendelse af EU-midlerne i overensstemmelse med reglerne

Opnåelse af resultater med EU-midlerne

Nærmere oplysninger om indtægterne og udgiftsområderne

Indtægter

Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte

Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed

Regionalpolitik, energi og transport

Beskæftigelse og sociale anliggender

Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse

Forskning og andre interne politikker

Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter

De europæiske udviklingsfonde (EUF)

Baggrundsoplysninger

Revisionsmetoden i ét blik

Den Europæiske Revisionsret og dens arbejde

Samlede resultater

Nøglebudskaber

Sammendrag af revisionserklæringen for 2013

Den Europæiske Revisionsret (Revisionsretten) afgiver en blank erklæring om rigtigheden af Den Europæiske Unions regnskab for 2013.

Indtægterne i 2013 er samlet set lovlige og formelt rigtige.

Forpligtelserne vedrørende 2013 er samlet set lovlige og formelt rigtige.

Betalingerne i 2013 er væsentlig fejlbehæftede. Revisionsretten afgiver derfor en afkræftende erklæring om deres lovlighed og formelle rigtighed.

Revisionserklæringen findes i kapitel 1 i årsberetningen for 2013.

οFor betalingernes vedkommende ligger den anslåede fejlforekomst, som angiver uregelmæssighedernes omfang, på 4,7 %, næsten det samme som i 2012 (4,8 %), og er stadig over væsentlighedstærsklen på 2 %.

οSamlet set var de undersøgte kontrolsystemer delvis effektive med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed, men der var væsentlige variationer fra medlemsstat til medlemsstat.

οDe to udgiftsområder, hvor der var flest fejl, var Regionalpolitik, energi og transport med 6,9 % og Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed med 6,7 %. For områderne med delt forvaltning som helhed, dvs. inklusive Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte og Beskæftigelse og sociale anliggender, var den anslåede fejlforekomst 5,2 %.

οKorrektioner og inddrivelser foretaget af medlemsstaternes myndigheder og Kommissionen havde en positiv indvirkning på den anslåede fejlforekomst. Uden disse foranstaltninger ville den samlede fejlforekomst have været 6,3 %.

οLigesom i 2012 gælder det for en stor del af de fejlbehæftede transaktioner på områderne med delt forvaltning, at myndighederne i medlemsstaterne havde tilstrækkelig mange oplysninger til, at de kunne have opdaget og korrigeret fejlene, før de anmodede om godtgørelse fra Kommissionen

οTrods en betydelig forhøjelse af betalingsbudgettet for 2013 har der været en fortsat stigning i de beløb, der skal finansieres over de fremtidige budgetter. Det er derfor afgørende, at Kommissionen planlægger sit betalingsbehov på mellemlang og lang sigt

οI programmeringsperioden 2007-2013 var der i forbindelse med anvendelsen af EU-midler mere fokus på absorption (»use it or lose it«) og regeloverholdelse end på god performance. Det manglende fokus på performance er en grundlæggende svaghed i udformningen af en stor del af EU-budgettet.

Anvendelse af EU-midlerne i overensstemmelse med reglerne

EU-midlerne 2013

Hvert år reviderer Revisionsretten EU-budgettets indtægter og udgifter og afgiver erklæring om, i hvilken udstrækning årsregnskabet er rigtigt, og indtægts- og udgiftstransaktionerne overholder de gældende regler og forordninger.

I 2013 beløb EU’s budgetudgifter sig til i alt 148,5 milliarder euro, ca. 290 euro pr. borger. Dette udgiftsbeløb svarer til ca. én procent af EU’s bruttonationalindkomst og udgør ca. to procent af EU-medlemsstaternes samlede offentlige udgifter.

Europa-Parlamentet og Rådet vedtager budgettet for ét år ad gangen inden for den syvårige finansielle ramme. Det er primært Kommissionen, der er ansvarlig for at sikre, at midlerne anvendes korrekt. Med hensyn til ca. 80 % af udgifterne — primært til landbrug og samhørighed — deles ansvaret for budgetgennemførelsen med EU’s medlemsstater.

Hvor kommer pengene fra?

Pengene til EU-budgettet kommer fra forskellige kilder. Hovedparten indbetales af medlemsstaterne på grundlag af deres bruttonationalindkomst (110,0 milliarder euro). Blandt de øvrige kilder kan nævnes betalinger fra medlemsstaterne baseret på den moms, de opkræver (14,5 milliarder euro), samt told og landbrugsafgifter (15,4 milliarder euro).

Hvad bruges pengene til?

Det årlige EU-budget bruges på en bred vifte af politikker (jf. diagram 1). Der foretages betalinger for at støtte så forskellige aktiviteter som forskningsprojekter, kurser for arbejdsløse og landbrugsproduktion.

Diagram 1

EU-budgettet 2013

Revisionsresultater for 2013

Et centralt element i Revisionsrettens arbejde består i at teste stikprøver af transaktioner fra hele EU-budgettet for at nå frem til statistisk baserede skøn over, i hvilken udstrækning indtægterne og de forskellige udgiftsområder er behæftet med fejl. Diagram 2 er en oversigt over resultaterne for 2013. Der gives flere oplysninger om Revisionsrettens revisionsmetode og beregningen af den mest sandsynlige fejlforekomst på side 35.

Diagram 2

Test af transaktioner — resultaterne for EU’s 2013-budget som helhed

Revisionsretten konkluderer, at indtægterne i 2013 var uden væsentlig fejlforekomst. For udgiftsbudgettet som helhed betyder den anslåede fejlforekomst på 4,7 %, at der afgives en afkræftende erklæring om udgifternes formelle rigtighed (begrebet »formel rigtighed« forklares på side 36).

Testen af transaktioner giver også resultater for de enkelte udgiftsområder som vist i diagram 3.

Der gives flere oplysninger om de enkelte udgiftsområder på side 18-34 og i de relevante kapitler i årsberetningen for 2013.

Diagram 3

Test af transaktioner — resultaterne for EU’s udgiftsområder i 2013

Bemærk: Revisionsretten anvender statistiske standardteknikker til at anslå fejlforekomsten
(jf. bilag 1.1 til kapitel 1 i årsberetningen).

Analyse af revisionsresultaterne

For betalingernes vedkommende ligger den anslåede fejlforekomst, som angiver uregelmæssighedernes omfang, på 4,7 %, næsten det samme som i 2012 (4,8 %), og er stadig over væsentlighedstærsklen på 2 % (jf. diagram 4).

Diagram 4

Anslået fejlforekomst for EU-budgettet som helhed: 2007 til 2013

Bemærk: Revisionsretten anvender statistiske standardteknikker til at anslå den mest sandsynlige fejlforekomst. Retten har 95 % sikkerhed for, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem den nedre fejlgrænse og den øvre fejlgrænse. Flere oplysninger kan findes i bilag 1.1 til kapitel 1 og figur 1.3 i årsberetningen.

Fejl, spild og svig

Revisionsrettens skøn over fejlforekomsten er ikke en måling af svig, ineffektivitet eller spild. Den er et skøn over, hvor mange af midlerne der ikke burde have været udbetalt, fordi de ikke blev anvendt i overensstemmelse med den gældende lovgivning. Typiske fejl er betalinger vedrørende udgifter, der ikke er støtteberettigede, eller indkøb, der ikke er foretaget i overensstemmelse med reglerne for offentlige indkøb.

Svig er forsætlig vildledning for vindings skyld. Når Revisionsretten under sit revisionsarbejde støder på tilfælde af formodet svig, indberetter den disse sager til OLAF, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, som i fornødent omfang efterforsker og følger op på sagerne i samarbejde med myndighederne i medlemsstaterne.

En sammenligning af de anslåede fejlforekomster for de forskellige udgiftsområder vises i diagram 5. Stigninger på områderne Forskning og interne politikker samt Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter blev opvejet af fald på områderne Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed samt Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse.

Ligesom i 2012 var de to udgiftsområder, hvor der var flest fejl, Regionalpolitik, energi og transport samt Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed. Disse to områder har, sammen med de to andre områder med delt forvaltning (Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte samt Beskæftigelse og sociale anliggender), en anslået fejlforekomst på 5,2 %. For alle de andre områder med aktionsudgifter (der hovedsagelig forvaltes af Kommissionen) er den samlede anslåede fejlforekomst 3,7 %. Revisionsretten nåede endvidere frem til en anslået fejlforekomst på 1,0 % i administrationsudgifterne.

Diagram 5

Sammenligning af de anslåede fejlforekomster på EU’s udgiftsområder i 2012 og 2013

Diagram 6

Fordelingen af den samlede anslåede fejlforekomst på udgiftsområder og fejltyper

Revisionsretten undersøger, hvor meget de forskellige fejltyper og udgiftsområder bidrager til den samlede anslåede fejlforekomst (jf. diagram 6).

Det største bidrag til den samlede anslåede fejlforekomst kom fra udgifter, der ikke opfyldte de nødvendige betingelser for at blive godkendt under EU-finansierede projekter (ikkestøtteberettigede omkostninger i omkostningsanmeldelser: 39 % eller 1,8 procentpoint af den samlede anslåede fejlforekomst). Derefter fulgte projekter, hvor enten den finansierede genstand/aktivitet eller støttemodtageren ikke kunne godkendes efter de gældende regler (ikke-støtteberettigede projekter/aktiviteter eller støttemodtagere: 22 % eller 1,1 procentpoint af den samlede anslåede fejlforekomst).

Regionalpolitik, energi og transport er det største udgiftsområde og har den højeste anslåede fejlforekomst. Denne kombination betyder, at dette udgiftsområde leverer langt det største bidrag til den samlede anslåede fejlforekomst (44 % eller 2,1 procentpoint af den samlede anslåede fejlforekomst). Med et tilsvarende udgiftsvolumen bidrager Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte med ca. halvt så meget til den samlede anslåede fejlforekomst.

Korrigerende foranstaltninger har en positiv indvirkning på fejlforekomsten

Medlemsstaterne og Kommissionen bruger korrigerende foranstaltninger til at beskytte EU-budgettet i tilfælde af ineffektive kontrolsystemer og regelstridige udgifter. Hvis der ikke var blevet anvendt korrigerende foranstaltninger på de 2013-betalinger, som Revisionsretten reviderede, ville den samlede anslåede fejlforekomst have været 6,3 % i stedet for 4,7 %.

Der er dog stadig betydelige muligheder for at reducere den anslåede fejlforekomst ved at forbedre anvendelsen af de eksisterende kontrolsystemer og ved hjælp af korrigerende foranstaltninger. Med hensyn til en stor del af de fejlbehæftede transaktioner på områderne med delt forvaltning konstaterede Revisionsretten, at myndighederne i medlemsstaterne havde tilstrækkelig mange oplysninger til, at de kunne have opdaget og korrigeret fejlene, før de anmodede om godtgørelse fra Kommissionen. Dette ville f.eks. have reduceret den anslåede fejlforekomst for Regionalpolitik, energi og transport fra 6,9 til 3,9 %, for Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed fra 6,7 til 2,0 % og for Beskæftigelse og sociale anliggender fra 3,1 til 1,9 %.

Nye udfordringer med hensyn til at fremlægge pålidelige finansielle oplysninger

Når der rapporteres om de førnævnte korrektioner, skelnes der ikke klart mellem de væsentligste korrektionstyper, og oplysningerne gives hovedsagelig uden for regnskabssystemet. Dette vanskeliggør en nærmere analyse og gør de tal, der er anført i regnskaberne og i den relaterede finansielle rapportering, mindre nøjagtige.

En anden udvikling er den stigende anvendelse af finansielle instrumenter. De yder investeringsstøtte til potentielt økonomisk bæredygtige projekter ved hjælp af lån, garantier, egenkapital og andre risikobærende mekanismer. På grund af de finansielle instrumenters komplekse struktur kræver det særlig opmærksomhed at måle og registrere dem i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor.

Stadig større beløb vil skulle finansieres over de fremtidige budgetter

Blandt de centrale aspekter ved EU’s budgetmæssige og finansielle forvaltning i 2013 kan nævnes:

οat omfanget af de betalinger, som Kommissionen kunne afholde, steg kraftigt som følge af ændringsbudgetter: 9,6 % af det oprindelige budget

οat omfanget af de forpligtelser, der skal betales i fremtiden, steg med 2,6 % trods det høje betalingsniveau

οat der stadig går lang tid (over 2 år i gennemsnit) fra den første forpligtelse er indgået, til udgiftsanmeldelserne godkendes af Kommissionen

οat kun 37 % af de midler, der var betalt til finansieringstekniske instrumenter, var blevet udbetalt til de endelige støttemodtagere ved udgangen af 2012, og

οat et beløb på 259 millioner euro i afdrag, renter og udbytte, der var akkumuleret siden 2008, ikke var blevet registreret som indtægter.

Hvad er forpligtelser og betalinger?

EU-budgettet har to komponenter: forpligtelser (beløb, der skal betales i det pågældende år eller senere år) og betalinger (som dækker udbetaling af midler i det pågældende år). Der kan kun afholdes en betaling, hvis der foreligger en gyldig forpligtelse. De årlige lofter for forpligtelser og betalinger fastsættes i den flerårige finansielle ramme, der vedtages af Parlamentet og Rådet.

Karakteren af EU’s udgiftsprogrammer — især det forhold, at der går lang tid mellem forpligtelserne og betalingerne — lægger et stigende pres på de fremtidige betalingsbudgetter. Dette kan ses af den store stigning i betalingsbudgettet for 2013, og de kommende betalingsbudgetter må forventes at blive påvirket på samme måde.

Hvordan kan den budgetmæssige og økonomiske forvaltning forbedres?

Revisionsretten mener, at Kommissionen:

οbør offentliggøre mere meningsfulde oplysninger om korrektionsmekanismernes anvendelse (timing, grundlag og art) og øge sikkerheden for, at dens tal er nøjagtige, ved at registrere oplysningerne i konventionelle regnskabssystemer

οbør registrere og måle alle finansielle instrumenter og finansieringstekniske instrumenter i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor, navnlig ved hjælp af pålidelige procedurer for konstatering og registrering af aktivers værdiforringelse

οbør give oplysninger om indeståender, der endnu ikke er udbetalt til de endelige støttemodtagere, og

οbør udarbejde og offentliggøre et langsigtet likviditetsoverslag, der skal ajourføres hvert år. Det vil gøre det lettere for interessenterne at vurdere deres fremtidige betalingsbehov og budgetprioriteringer.

Vil du vide mere? Alle oplysninger om de væsentligste revisionsresultater fås i kapitel 1, »Revisionserklæring med under-byggende oplysninger« i 2013-årsberetningen om EU’s budget.

Opnåelse af resultater med EU-midlerne

EU-midler bør anvendes i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning: sparsommelighed, produktivitet og effektivitet. At opnå god performance omfatter input (de finansielle, menneskelige, materielle og organisatoriske ressourcer og reguleringstiltag, som kræves til gennemførelsen af programmet), output (programmets leverancer), resultater (programmets umiddelbare indvirkning på de direkte adressater eller modtagere) og effekt (de langsigtede ændringer i samfundet, som i det mindste delvis kan tilskrives EU-foranstaltningen). Revisionsretten vurderer disse aspekter i sine forvaltningsrevisioner.

Utilstrækkeligt fokus på performance

I programmeringsperioden 2007-2013 var der i forbindelse med anvendelsen af EU-midler mere fokus på absorption (»use it or lose it«) og regeloverholdelse end på god performance. Ved udvælgelsen af projekter til EU-finansiering var der f.eks. først fokus på at anvende de disponible EU-midler, dernæst på at overholde reglerne og først derefter — og i begrænset omfang — på projekternes resultater og effekt. Det manglende fokus på performance er en grundlæggende svaghed i udformningen af en stor del af EU-budgettet.

Ifølge Kommissionen vil der i programmeringsperioden 2014-2020 være stærkere fokus på performance med resultatreserver som det væsentligste incitament. Ved hjælp af disse reserver vil Kommissionen tilbageholde 6 % af de midler, der er øremærket til de enkelte medlemsstater, indtil deres resultater anses for tilfredsstillende. I praksis vil afgørelsen om frigivelse af midlerne dog stadig hovedsagelig være baseret på input- og outputindikatorer. Kommissionen vil kun anvende resultatindikatorer på nogle områder.

Om resultatreserven kan komme til at fungere mere effektivt, afhænger af, i hvor høj grad det lykkes for Kommissionen at forhandle hensigtsmæssige mål og delmål på plads ved programmeringsperiodens start og indhente nøjagtige, pålidelige og rettidige data fra medlemsstaterne, så den kan vurdere, om målene er nået.

Rapporteringen passer ikke til ønsket om en performancekultur

Rapporteringen om performance i forbindelse med budgettet som helhed er fragmenteret og skal findes i flere overordnede dokumenter. Disse dokumenter dækker ikke fremskridtene hen imod Europa 2020-strategiens mål og giver heller ikke et samlet overblik over resultaterne med hensyn til EU-merværdi. Det er dog et skridt i den rigtige retning, at der i den fjerde evalueringsrapport gøres et forsøg på at beskrive forbindelsen mellem de vigtigste finansielle programmer og de tilgængelige resultatoplysninger med relevans for Europa 2020-strategien.

De forskellige generaldirektorater i Kommissionen opstiller resultatmål for deres politiske ansvarsområder i deres forvaltningsplaner og redegør for de opnåede resultater i deres årlige aktivitetsrapporter. Revisionsrettens gennemgang af generaldirektoraternes forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter viste, at deres erklæringer kun gælder forhold vedrørende formel rigtighed og intern kontrol, og at de ikke omhandler performancespørgsmål. Endvidere var målsætningerne formuleret på et så højt niveau, at de ikke kunne bruges til forvaltningsformål, og de valgte indikatorer er ikke altid egnede til måling af performance.

Der er ikke altid dokumentation for, at EU-udgifterne tilfører merværdi

I 2013 vedtog Revisionsretten 19 særberetninger om en bred vifte af emner inden for forvaltningsrevision. I beretningerne undersøges det, om EU’s intervention blev forvaltet i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning (sparsommelighed, produktivitet og effektivitet).

Revisionsretten undersøgte, hvilken lære der kan uddrages af dens særberetninger fra 2013 med hensyn til udarbejdelse af nye programmer og projekter til programmeringsperioden 2014-2020, og konstaterede følgende:

οDer var ikke altid sikret EU-merværdi

Eksempel: Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen godtgør udgifter til arbejdstagere, der er ramt af masseafskedigelser. Revisionsretten konstaterede, at en tredjedel af midlerne under alle omstændigheder ville være blevet betalt af medlemsstaterne. (Særberetning nr. 7/2013, »Har Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen tilført EU-merværdi med hensyn til reintegration af afskedigede arbejdstagere?«).

οI flere tilfælde var der potentiel dødvægt, hvor støttemodtagere ville have udført deres aktivitet også uden EU-finansiering

Eksempel: risikodelingsfaciliteten

Kommissionen havde ikke i tilstrækkelig grad dokumenteret, at EU-støtten fra risikodelingsfaciliteten (et finansielt instrument, der har til formål at forbedre adgangen til lånefinansiering i forbindelse med forskning) fører til investeringer ud over dem, som modtagerne ville have foretaget uden støtte. (Særberetning nr. 2/2013, »Har Kommissionen sørget for, at syvende rammeprogram for forskning gennemføres effektivt?«).

De fleste af Revisionsrettens anbefalinger er blevet fulgt

Revisionsrettens opfølgning af anbefalingerne i sine forvaltningsrevisioner er et centralt element i forbindelse med ansvarlighed og bidrager til at sikre, at Kommissionen implementerer anbefalingerne i beretningerne effektivt. Revisionsretten gennemgik Kommissionens opfølgning af anbefalingerne i otte særberetninger vedtaget i perioden 2007-2010 og konstaterede, at 79 % af anbefalingerne var blevet implementeret fuldt ud eller i de fleste henseender.

Revisionsretten anbefaler, at Kommissionen:

οi forbindelse med den næste revision af finansforordningen rationaliserer rammen for rapportering om performance

οsikrer, at evalueringsrapporten indeholder en redegørelse, der samler alle de tilgængelige oplysninger om fremskridtene hen imod Europa 2020-målene, og

οvidereudvikler sit system for resultatstyring og -rapportering, så det giver den mulighed for at påtage sig ansvaret for den økonomiske forvaltnings forsvarlighed såvel som for EU-budgettets bidrag til opfyldelsen af politikmålene.

Vil du vide mere? Alle oplysninger om Revisionsrettens vurdering af performance fås i kapitel 10, »Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet« i 2013-årsberetningen om EU’s budget. Samtlige særberetninger kan findes på Revisionsrettens websted: http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx

Nærmere oplysninger om indtægterne og udgiftsområderne

Indtægter
149,5 milliarder euro

Vores revision

Revisionen dækkede de indtægter, som EU finansierer sit budget med. Bidrag beregnet på grundlag af medlemsstaternes BNI og moms opkrævet af medlemsstaterne udgjorde henholdsvis 74 % og 10 % af EU’s indtægter i 2013. Told på importerede varer og produktionsafgift for sukker, som medlemsstaternes nationale myndigheder opkræver på vegne af EU, tegnede sig for 10 % af indtægterne, og andre indtægter udgjorde 6 %.

Revisionen af EU’s indtægter

EU’s BNI- og momsindtægter beregnes på grundlag af makroøkonomiske statistikker og overslag fra medlemsstaterne. Revisionsrettens revision med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed dækker Kommissionens behandling af disse data, men ikke myndighedernes frembringelse af dem i medlemsstaterne. Derfor vedrører Revisionsrettens revisionskonklusion den effekt, som eventuelle fejl begået af Kommissionen har på det samlede indtægtsbeløb.

Med hensyn til told undersøgte Revisionsretten Kommissionens behandling af toldopgørelserne fra medlemsstaterne og kontrollen i udvalgte medlemsstater.

Vores konstateringer

Var området væsentlig fejlbehæftet? | Anslået fejlforekomst: | De undersøgte kontrolsystemer:
Nej | 0,0 % (2012: 0,0 %) | Effektive

Revisionsretten henleder opmærksomheden på spørgsmålet vedrørende dataene om den ikkeobserverede økonomi, der er medtaget i medlemsstaternes beregning af det BNI-baserede bidrag. Disse data er ikke i tilstrækkelig grad harmoniseret medlemsstaterne imellem.

Et forbehold er et middel, som bruges til at holde problematiske elementer i BNI-dataene fra en medlemsstat åbne for korrektion. Der er taget et generelt forbehold med hensyn til de græske BNI-data for 2008 og 2009, fordi de stadig bygger på foreløbige overslag. Det hænger sammen med et problem i Grækenlands nationalregnskaber.

Medlemsstaternes toldmyndigheder udfører kontroller for at undersøge, om importørerne overholder tarif- og importbestemmelserne. Revisionsretten konstaterede, at kvaliteten af disse kontroller varierede væsentligt i de besøgte medlemsstater. Det kan føre til, at nogle importører vælger at angive varer i en anden medlemsstat end den, hvor de har deres forretningssted, for at nedsætte sandsynligheden for at blive kontrolleret og for at gøre det vanskeligere at opkræve skyldige afgifter. Et eksempel, hvor dette synes at være tilfældet, var en importør, der lossede kinesiske tekstilvarer i Hamburg (Tyskland), transporterede dem til Rotterdam (Nederlandene) og lod dem overgå til fri omsætning, hvorefter de blev kørt til Polen for at til slut at blive solgt der.

Vores anbefalinger

Revisionsretten anbefaler, at Kommissionen:

οfremmer medlemsstaternes harmonisering af de metoder, de bruger til kompilering af dataene om den ikkeobserverede økonomi

οiværksætter og nøje overvåger en detaljeret handlingsplan med klare milepæle for at tackle problemerne i forbindelse med udarbejdelsen af Grækenlands nationalregnskaber, og

οopstiller minimumsstandarder for toldmyndighedernes kontrol for at sikre bedre målretning mod risikable importører.

Vil du vide mere? Alle oplysninger om Revisionsrettens revision af EU’s indtægter fås i kapitel 2 i 2013-årsberetningen om EU’s budget.

Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte
45,0 milliarder euro

Vores revision

Dette udgiftsområde dækker Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), som er det ene af de to vigtigste instrumenter under EU’s fælles landbrugspolitik. Politikken har til formål at øge landbrugets produktivitet, sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, stabilisere markederne og sikre forsyningerne af levnedsmidler til rimelige priser. Forvaltningen af udgifterne deles med medlemsstaterne.

Vores konstateringer

Var området væsentlig fejlbehæftet? | Anslået fejlforekomst: | De undersøgte kontrolsystemer:
Ja | 3,6 % (2012: 3,8 %) | Delvis effektive

Hovedparten af udgifterne på dette område beregnes på grundlag af landbrugsarealet. Mange kvantificerbare fejl skyldes, at modtagerne indgiver unøjagtige anmeldelser, og den hyppigst forekommende fejl er anmeldelse af et for stort areal (jf. eksemplet).

Eksempel: Overanmeldelser — anmodning om udbetaling af støtte for ikkestøtteberettigede arealer

I Tyskland, Irland, Grækenland, Frankrig, Polen og Rumænien* blev der ydet støtte til arealer, som var anmeldt som permanente græsarealer, men som i virkeligheden var helt eller delvist dækket af ikkestøtteberettiget vegetation (tæt skov eller buske). Disse ikkestøtteberettigede arealer burde have været udelukket fra EU-støtte. I Grækenland opstod fejlen, fordi sådanne arealer var klassificeret som støtteberettigede græsarealer og registreret som sådan i markidentifikationssystemet.

*NB: Angivelse af navnene på medlemsstater i eksempler: Revisionsretten anvender en stikprøvemetode og reviderer ikke transaktioner i alle medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner hvert år. Eksemplerne på fejl gives for at vise de hyppigst forekommende fejltyper. De danner ikke grundlag for, at der kan drages konklusioner om de berørte medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner.

I forbindelse med alle direkte støtteordninger under EGFL er modtagerne af EU-støtte retligt forpligtede til at opfylde en række krav om krydsoverensstemmelse. Disse krav har relation til miljøbeskyttelse, folkesundhed, dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd og til bevarelse af landbrugsjorden i god landbrugs- og miljømæssig stand. Hvis landbrugerne ikke overholder disse betingelser, nedsættes deres støtte. Under sin revision konstaterede Revisionsretten overtrædelser i 25 % af de transaktioner, som var underlagt bestemmelserne om krydsoverensstemmelse.

For en stor del af de fejlbehæftede transaktioners vedkommende havde myndighederne i medlemsstaterne tilstrækkelig mange oplysninger til, at de kunne have opdaget og korrigeret fejlene, før de anmodede om godtgørelse fra Kommissionen. Hvis disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejl, inden udgifterne var blevet anmeldt til Kommissionen, ville den anslåede fejlforekomst på dette område have været 2,5 %.

Revisionsrettens undersøgelse af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) i fire medlemsstater (Tyskland, Irland, Frankrig og Italien) viste:

οat der var svagheder i de administrative kontrolprocedurer og databasernes kvalitet i tre medlemsstater (Irland, Frankrig og Italien)

οat der var mangler i kvaliteten af kontrollen på stedet i to medlemsstater (Tyskland og Italien), og

οat der var svagheder i procedurerne for inddrivelse af uretmæssige betalinger i to medlemsstater (Irland og Italien).

Trods de svagheder, som blev konstateret under revisionen, bidrager IFKS samlet set væsentligt til at reducere fejlforekomsten i de udgifter, som systemet dækker.

I de medlemsstater, som tiltrådte Unionen i 2004 eller senere, kan der ydes EU-støtte til sammenslutninger af frugt- og grøntsagsproducenter. For at opnå anerkendelse skal producentsammenslutningen opfylde en række betingelser med hensyn til antallet af tilsluttede medlemmer og deres relative størrelse. Revisionsretten konstaterede, at ni af de 40 undersøgte producentsammenslutninger i Polen ikke opfyldte betingelserne. I sin årlige aktivitetsrapport for 2013 anførte Kommissionen, at den havde fremsat et forbehold vedrørende 25 % af de samlede udgifter under foranstaltningen i Polen, fordi den vurderede, at beløbene var risikobehæftede.

Vores anbefalinger

Revisionsretten anbefaler, at:

οKommissionen og medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at potentialet i IFKS udnyttes fuldt ud, blandt andet ved at sikre, at landbrugsparcellernes støtteberettigelse og størrelse vurderes og registreres korrekt

οKommissionen overvåger, at der iværksættes foranstaltninger med henblik på at afhjælpe svaghederne i EU-støtten til producentsammenslutninger i Polen.

Vil du vide mere? Alle oplysninger om Revisionsrettens revision af EU-udgifterne til markedsstøtte og direkte støtte på landbrugsområdet fås i kapitel 3 i 2013-årsberetningen om EU’s budget.

Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed
15,6 milliarder euro

Vores revision

Dette udgiftsområde omfatter udvikling af landdistrikter, miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse.

Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) tegner sig for 88 % af betalingerne på dette område. Udgifterne forvaltes ved delt forvaltning med medlemsstaterne. ELFUL medfinansierer udgifter til udvikling af landdistrikterne gennem medlemsstaternes landdistriktsprogrammer. Udgifterne dækker arealrelaterede foranstaltninger (som for eksempel betalinger for miljøvenligt landbrug og godtgørelser til landbrugere i områder med naturbetingede ulemper) og foranstaltninger, som ikke er arealrelaterede (for eksempel modernisering af landbrugsbedrifter og oprettelse af basale tjenester for erhvervslivet og befolkningen i landdistrikterne).

Vores konstateringer

Var området væsentlig fejlbehæftet? | Anslået fejlforekomst: | De undersøgte kontrolsystemer:
Ja | 6,7 % (2012: 7,9 %) | Delvis effektive

De fleste fejl skyldtes, at støtteberettigelseskravene, især dem, som vedrører forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug (jf. eksemplet), de særlige krav til investeringsprojekter og reglerne for offentlige indkøb, ikke var overholdt.

Eksempel: manglende overholdelse af forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug

En landbruger på Sardinien (Italien) fik udbetalt godtgørelse for ikke at anvende miljøskadelige plantebeskyttelsesmidler på artiskokker. Under sit besøg på stedet konstaterede Revisionsretten, at modtageren havde anvendt sådanne midler 12 gange i den periode, revisionen vedrørte. Dermed var denne betaling ikke berettiget.

Der blev også konstateret lignende tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug i Piemonte (Italien), Ungarn, Nederlandene, Polen og Rumænien.

For en stor del af de fejlbehæftede transaktioners vedkommende havde myndighederne i medlemsstaterne tilstrækkelig mange oplysninger til, at de kunne have opdaget og korrigeret fejlene, før de anmodede om godtgørelse fra Kommissionen. Hvis disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejlene, før udgifterne blev anmeldt til Kommissionen, ville den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst på dette område have været 2,0 %.

Revisionsrettens undersøgelse af kontrolsystemerne vedrørende udvikling af landdistrikter viste:

οat der var svagheder i kontrollen vedrørende støtteberettigelsesbetingelser, som f.eks. manglende opdagelse af ikkestøtteberettiget moms eller risiko for dobbeltfinansiering (i syv af de otte undersøgte medlemsstater med Polen som en undtagelse — Tyskland, Spanien, Italien, Letland, Malta, Rumænien og Slovenien)

οat evalueringen af omkostningernes rimelighed var utilstrækkelig (i alle de fire medlemsstater, som indgik i undersøgelsen — Italien, Letland, Polen og Rumænien)

οat krydsoverensstemmelseskontrollen var mangelfuldt udformet og implementeringen utilstrækkelig (i alle de fire medlemsstater, som indgik i undersøgelsen — Den Tjekkiske Republik, Spanien, Italien og Malta). Under krydsoverensstemmelsesordningen skal modtagerne opfylde særlige betingelser for at kunne modtage støtte, som for eksempel miljømæssige og sociale normer

οsvagheder i kontrollen vedrørende reglerne for offentlige indkøb (i alle de tre medlemsstater, som indgik i undersøgelsen — Italien, Letland og Polen, jf. eksemplet).

Eksempel: Medlemsstaternes kontrol vedrørende reglerne for offentlige indkøb var utilstrækkelig

I Letland havde betalingsorganet modtaget 2 millioner euro i ELFUL-støtte til finansiering at sit udliciterede IT-system. Udliciteringskontrakten var omfattet af reglerne om offentlige indkøb. Revisionsretten konstaterede, at tildelingen af kontrakten om IT-systemet og den senere vedligeholdelse af det var behæftet med flere alvorlige fejl. Betalingsorganet havde for eksempel anvendt en procedure med forhandling og ikke, som krævet i lovgivningen, et offentligt eller begrænset udbud. Når de nødvendige procedurer ikke er fulgt, er udgifterne ikke berettigede til EU-finansiering.

Vores anbefalinger

På området udvikling af landdistrikter anbefaler Revisionsretten, at:

οMedlemsstaterne udfører deres administrative kontrol bedre og udnytter alle de relevante oplysninger, betalingsorganerne har adgang til. Det vil dermed blive muligt at opdage og korrigere de fleste af fejlene.

οMedlemsstaterne sørger for, at de handlingsplaner, som skal rette op på den høje fejlprocent i forbindelse med udvikling af landdistrikter, er fuldstændige, dvs. at alle regioner er omfattet, og at alle foranstaltninger, særlig investeringsforanstaltninger, behandles, og at der er taget hensyn til Kommissionens og Rettens revisionsresultater.

Vil du vide mere? Alle oplysninger om Revisionsrettens revision af EU-udgifterne til udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed fås i kapitel 4 i 2013-årsberetningen om EU’s budget.

Regionalpolitik, energi og transport
45,5 milliarder euro

Vores revision

Revisionen omfattede regionalpolitik (96 % af betalingerne på dette udgiftsområde), som for hovedpartens vedkommende finansieres over Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden. Formålet med regionalpolitikken er at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Den Europæiske Union ved at mindske udviklingsmæssige skævheder mellem forskellige regioner. Forvaltningen af regionalpolitikkens udgifter deles med medlemsstaterne, og der medfinansieres projekter under godkendte udgiftsprogrammer.

Energi og transport tegner sig for de resterende 4 % af dette udgiftsområde. Formålet med energi- og transportpolitikken er at forsyne de europæiske borgere og erhvervslivet med sikre, bæredygtige og konkurrencedygtige energi- og transportsystemer og -ydelser. Udgifterne forvaltes direkte af Kommissionen.

Vores konstateringer

Var området væsentlig fejlbehæftet? | Anslået fejlforekomst: | De undersøgte kontrolsystemer:
Ja | 6,9 % (2012: 6,8 %) | Delvis effektive

Revisionsretten konstaterede alvorlige fejl i forbindelse med offentlige indkøb, som tegnede sig for 39 % af den anslåede fejlforekomst. Den samlede anslåede kontraktværdi af de 122 undersøgte offentlige indkøbsaftaler var 4,2 milliarder euro.

Eksempel: uberettiget underhåndsaftale

Kontrakter om supplerende bygge- og anlægsarbejder på en passagerterminal i en lufthavn i Tyskland blev tildelt direkte til den oprindelige kontrahent. De supplerende arbejder skyldtes mangler ved projektforberedelsen, -planlægningen og -gennemførelsen og ikke uforudsete omstændigheder. I sådanne tilfælde er direkte tildeling retsstridig, og de supplerende arbejder skulle have været sendt i udbud.

Lignende tilfælde med uberettiget direkte tildeling blev konstateret i forbindelse med projekter i Belgien, Den Tjekkiske Republik, andre steder i Tyskland, Spanien, Italien og Sverige.

Revisionsretten efterprøver også, om EU’s regler for statsstøtte er overholdt. Retsstridig statsstøtte giver de støttemodtagende enheder en urimelig fordel og forvrider dermed det indre marked. Fejl med hensyn til statsstøtte tegnede sig for 17 % af den anslåede fejlforekomst på dette område (jf. eksemplet).

Eksempel: statsstøtte til et rentabelt projekt

Der blev ydet støtte til en virksomhed, som tæller blandt små og mellemstore virksomheder (SMV’er), i Slovenien til forsknings- og udviklingsaktiviteter i automobilindustrien. SMV’en var imidlertid 100 % ejet af en række store selskaber og udførte udelukkende sine forskningsaktiviteter for disse. Eftersom bestemmelserne om offentlig finansiering er strengere for store foretagender, havde virksomheden ikke ret til at modtage den fulde finansiering.

Lignende tilfælde blev konstateret i Bulgarien og Ungarn.

For en stor del af de fejlbehæftede transaktioners vedkommende havde myndighederne i medlemsstaterne tilstrækkelig mange oplysninger til, at de kunne have opdaget og korrigeret fejlene, før de anmodede om godtgørelse fra Kommissionen. Hvis disse oplysninger var blevet anvendt til at korrigere fejlene, før udgifterne blev anmeldt til Kommissionen, ville den anslåede fejlforekomst på området have været 3,9 %.

Revisionsretten konstaterede også, at de finansieringstekniske instrumenter fortsat viser lave satser for udbetaling til de endelige modtagere i 2013. Disse fonde yder bistand til virksomheder eller byudviklingsprojekter i form af egenkapitalinvestering, lån eller garantier. De modtager et bidrag, når deres juridiske struktur er fastlagt, og anvender så disse midler til at støtte projekter. Der var oprettet i aIt 940 finansieringstekniske instrumenter i 25 medlemsstater med en bevilling på ca. 12,6 milliarder euro.

Vores anbefalinger

Revisionsretten anbefaler, at Kommissionen:

οanmoder medlemsstaterne om, at de i deres forvaltningserklæringer medtager en eksplicit bekræftelse af, at de »kontroller på første niveau«, som forvaltnings- og attesteringsmyndighederne gennemfører, er effektive

οsom krævet i finansforordningen udfører en dybtgående vurdering af det vedvarende problem med de »kontroller på første niveau«, som myndighederne i medlemsstaterne har gennemført i programmeringsperioden 2007-2013

οanalyserer årsagerne til, at EU’s statsstøtteregler i så mange tilfælde ikke er overholdt

οnedbringer de vedvarende forsinkelser i udbetalingen af EU-midler gennem finansieringstekniske instrumenter.

Vil du vide mere? Alle oplysninger om Revisionsrettens revision af EU-udgifterne til regionalpolitik, energi og transport fås i kapitel 5 i 2013-årsberetningen om EU’s budget.

Beskæftigelse og sociale anliggender
16,2 milliarder euro

Vores revision

Revisionen omfattede udgiftsområdet Beskæftigelse og sociale anliggender, som er en del af EU’s samhørighedspolitik. De vigtigste mål på dette udgiftsområde er at bekæmpe arbejdsløshed, udvikle menneskelige ressourcer og fremme integration på arbejdsmarkedet. Den Europæiske Socialfond (ESF) er det væsentligste redskab til gennemførelse af politikken for beskæftigelse og sociale anliggender, og i 2013 tegnede fonden sig for 98 % af udgifterne på dette politikområde. ESF finansierer investeringer i menneskelig kapital gennem uddannelses- og andre beskæftigelsesforanstaltninger. Forvaltningen af udgifterne deles med medlemsstaterne.

Vores konstateringer

Var området væsentlig fejlbehæftet? | Anslået fejlforekomst: | De undersøgte kontrolsystemer:
Ja | 3,1 % (2012: 3,2 %) | Delvis effektive

Hovedparten af de konstaterede fejl — 93 % af den anslåede fejlforekomst — vedrørte godtgørelse af ikkestøtteberettigede omkostninger eller ikkestøtteberettigede projekter, modtagere eller deltagere (jf. eksemplet). Resten vedrørte fejl med hensyn til offentlige indkøb.

Eksempel: overanmeldelse af personaleomkostninger

Ifølge de gældende regler skal indirekte omkostninger fordeles pro rata på de EU-finansierede projekter efter fair og rimelige metoder. En privat skole i Portugal opførte hele skoledirektørens løn under et EU-projekt, selv om han også havde andre opgaver. Endvidere var loftet for medfinansiering af lønninger ikke overholdt.

Lignende forhold blev konstateret i projekter i Tyskland, Spanien, Italien, Polen og Det Forenede Kongerige.

For en stor del af de fejlbehæftede transaktioners vedkommende havde myndighederne i medlemsstaterne tilstrækkelig mange oplysninger til, at de kunne have opdaget og korrigeret fejlene, før de anmodede om godtgørelse fra Kommissionen. Hvis disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejlene, før udgifterne blev anmeldt til Kommissionen, ville den anslåede fejlforekomst på dette område have været 1,8 %.

På Revisionsrettens anbefaling blev anvendelsen af faste beløb og faste satser i stedet for godtgørelse af »faktiske omkostninger« udvidet i 2009 med det formål at reducere sandsynligheden for, at der opstår fejl, og mindske projektforvalternes administrative byrde. Ved sin 2013-revision fandt Revisionsretten ingen kvantificerbare fejl vedrørende den specifikke anvendelse af faste beløb og faste satser. Det viser, at der er en mindre tendens til fejl i projekter, hvor disse betalingsmuligheder anvendes.

Vores anbefalinger

Revisionsretten anbefaler, at Kommissionen:

οopfordrer medlemsstaterne til at styrke kontrollen vedrørende reglerne for offentlige indkøb, omkostninger uden projektrelevans og projekter uden EU-merværdi

οsikrer, at medlemsstaterne tager spørgsmålet om højere personaleomkostninger i forbindelse med EU-projekter end i forbindelse med projekter finansieret med nationale midler op

οsikrer, at medlemsstaterne har overvejet alle de forenklingsmuligheder, der er fastsat i forordningerne om de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020.

Vil du vide mere? Alle oplysninger om Revisionsrettens revision af EU’s udgifter vedrørende beskæftigelse og sociale anliggender fås i kapitel 6 i 2013-årsberetningen om EU’s budget.

Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse
6,0 milliarder euro

Vores revision

Dette udgiftsområde dækker udgifter inden for områderne eksterne forbindelser, udviklingsbistand og humanitær bistand samt foranstaltninger til fordel for EU’s kandidat- og tiltrædelseslande. Udviklingsprojekterne er spredt over mere end 150 lande, og gennemførelsesorganerne varierer meget både i størrelse og med hensyn til erfaring. For at være berettigede til EU-bistand skal projekterne opfylde de betingelser, der er fastsat i særlige finansieringsaftaler, samt andre regler, der f.eks. vedrører udbuds- og kontrakttildelingsprocedurer. Udgifterne afholdes direkte af Kommissionens generaldirektorater, enten centralt fra hovedsædet i Bruxelles eller af EU-delegationerne i modtagerlandene eller i fællesskab med internationale organisationer.

Vores konstateringer

Var området væsentlig fejlbehæftet? | Anslået fejlforekomst: | De undersøgte kontrolsystemer:
Ja | 2,6 % (2012: 3,3 %) | Delvis effektive

Størstedelen af fejlene vedrører ikkestøtteberettigede udgifter hos den endelige støttemodtager, f.eks. udgifter afholdt uden for den støtteberettigede periode, medtagelse af ikkestøtteberettigede udgifter (f.eks. moms, personaleomkostninger og uberettigede indirekte omkostninger) i udgiftsanmeldelserne fra projekterne og udgifter, der ikke er underbygget af dækkende dokumentation.

Eksempel: ikke afholdte udgifter

Kommissionen ydede et bidrag på 9,5 millioner euro til De Forenede Nationers udviklingsprogram om fremme af økonomisk og social udvikling i Moldova. I 2013 godkendte Kommissionen kontrakter, som indebar godtgørelse af 1,8 millioner euro, og hvor der ikke var afholdt nogen underliggende udgifter.

Førtiltrædelsesudgifter for i alt 150 millioner euro blev valideret af Kommissionen uden tilhørende dokumentation for, at udgifterne reelt var afholdt, og at de var støtteberettigede. De validerede beløb byggede på Kommissionens egne overslag og ikke på afholdte, betalte og godkendte omkostninger, som der forelå bilag for. Som følge af Revisionsrettens påvisning af denne systemiske fejl foretog Kommissionen regnskabsmæssige korrektioner for de pågældende transaktioner.

EuropeAid, der er et generaldirektorat i Kommissionen, forvalter de fleste af budgetudgifterne til EU’s foranstaltninger udadtil. De systemer, der blev undersøgt hos EuropeAid, vurderes som værende delvis effektive. I maj 2013 vedtog EuropeAid en handlingsplan, som skulle afhjælpe de vigtigste af de identificerede svagheder.

Vores anbefalinger

Revisionsretten anbefaler, at Kommissionen:

οsikrer, at de ansatte får instruks om, at der kun skal foretages afregninger på grundlag af afholdte udgifter, og at afregningerne ikke må være baseret på deres egne overslag. Kommissionen har allerede indvilget i at ændre sin afregningsprocedure i overensstemmelse hermed.

Vil du vide mere? Alle oplysninger om Revisionsrettens revision af udgifterne til eksterne forbindelser, bistand og udvidelse fra EU’s budget fås i kapitel 7 i 2013-årsberetningen om EU’s budget.

Forskning og andre interne politikker
10,4 milliarder euro

Vores revision

Med 7,7 milliarder euro i betalinger i 2013 er forsknings- og innovationsprojekterne de væsentligste komponenter på dette udgiftsområde. Andre interne politikker dækker udgifter til en bred vifte af politikmål, herunder uddannelse og kultur, sikkerhed, migration og foranstaltninger til afbødning af virkningerne af den finansielle krise. Størstedelen af udgifterne forvaltes direkte af Kommissionen.

Vores konstateringer

Var området væsentlig fejlbehæftet? | Anslået fejlforekomst: | De undersøgte kontrolsystemer:
Ja | 4,6 % (2012: 3,9 %) | Delvis effektive

I forbindelse med de fleste betalinger på dette udgiftsområde godtgør Kommissionen de omkostninger, som støttemodtagerne har anmeldt i deres omkostningsanmeldelser. Der opstår fejl, når støttemodtagere anmelder ikkestøtteberettigede omkostninger, som ikke opdages af kontrolsystemerne, inden de godtgøres af Kommissionen. Ukorrekt beregnede eller ikkestøtteberettigede personaleomkostninger tegner sig for 35 % af den anslåede fejlforekomst. Fejlene består f.eks. i, at modtagerne anmelder budgetterede i stedet for faktiske personaleomkostninger eller anmelder omkostninger for tid, som ikke er brugt på projektet.

Ud over manglende overholdelse af udgiftsreglerne hæmmer godtgørelsen af ikkestøtteberettigede omkostninger også en vellykket implementering af politikmålene og begrænser derfor den merværdi, som EU-støtten tilfører (jf. eksemplet).

Eksempel: Ikkestøtteberettigede udgifter begrænser EU-merværdien

EU yder støtte til at sikre en effektiv og produktiv kontrol ved EU’s ydre grænser. Revisionsretten gennemgik et projekt i Spanien, som vedrørte indkøb af fire helikoptere, der i 75 % af deres driftstid skulle anvendes til overvågning og kontrol af EU’s ydre grænser. Revisionsretten konstaterede imidlertid, at kun 25 % af helikopternes driftstid blev brugt til dette formål. Det indebærer, at EU kun skulle have betalt 25 % af omkostningerne til helikopterne og ikke 75 %, som det var tilfældet.

Inden for rammerne af kontrolsystemerne for forskningsudgifterne kontrollerer Kommissionen statusrapporter og omkostningsanmeldelser vedrørende de finansierede projekter, inden betalingen afholdes. Revisionsretten konstaterede, at Kommissionen ikke altid anvender procedurerne ensartet, hvilket kan hæmme programmets effektivitet og øge modtagernes administrative byrde.

Vores anbefalinger

Revisionsretten anbefaler, at Kommissionen:

οi forbindelse med de nye programmer for forskning (Horisont 2020) og andre interne politikker i perioden 2014-2020 yder rettidig, konsekvent og klar vejledning til modtagere og myndigheder i medlemsstaterne om støtteberettigelsesregler og kontrolordninger

οgør sine kontrolaktiviteter mere risikobaserede ved at fokusere kontrollen på modtagere med høj risiko (for eksempel enheder med mindre erfaring med EU-støtte) og reducere den byrde, som kontrollen udgør for modtagere med lavere risiko.

Vil du vide mere? Alle oplysninger om Revisionsrettens revision af EU-udgifterne til forskning og andre interne politikker fås i kapitel 8 i 2013-årsberetningen om EU’s budget.

Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter
10,6 milliarder euro

Vores revision

Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter omfatter udgifterne til EU-institutioner og andre organer. Der er tale om Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, Kommissionen, Domstolen, Revisionsretten, Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Ombudsmanden og Den Tilsynsførende for Databeskyttelse.

Personaleudgifter (lønninger, godtgørelser og pensioner) tegner sig for 60 % af dette udgiftsområde. Udgifter til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi tegner sig for resten.

Resultaterne af Revisionsrettens revision af EU-agenturerne og de andre decentrale organer beskrives i særlige årsberetninger, som offentliggøres særskilt, samt i et resumé af resultaterne.

Vores konstateringer

Var området væsentlig fejlbehæftet? | Anslået fejlforekomst: | De undersøgte kontrolsystemer:
Nej | 1,0 % (2012: 0,0 %) | Effektive

For de fleste af kontrolsystemernes vedkommende afslørede undersøgelsen ingen alvorlige svagheder. Men Revisions-retten konstaterer gentagne fejl i forbindelse med Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens betaling af lønninger og godtgørelser samt svagheder ved indkøbsprocedurerne i EU-delegationerne (som EU-Udenrigstjenesten forvalter).

Vores anbefalinger

Revisionsretten anbefaler, at:

οKommissionen og EU-Udenrigstjenesten træffer yderligere foranstaltninger til at sikre, at de oplysninger i personalemapperne, som påvirker betalingen af lønninger og godtgørelser, er ajourførte

οEU-Udenrigstjenesten giver EU-delegationerne støtte og vejledning i forbindelse med indkøbsprocedurer.

Vil du vide mere? Alle oplysninger om Revisionsrettens revision af EU’s administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter fås i kapitel 9 i 2013-årsberetningen om EU’s budget.

De europæiske udviklingsfonde (EUF)
2,6 milliarder euro

Vores revision

EUF yder EU-bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Udgifterne har som mål at nedbringe og på sigt udrydde fattigdommen, fremme en bæredygtig udvikling og integrere AVS-landene og OLT i verdensøkonomien.

EUF finansieres af medlemsstaterne, er underlagt fondenes egne finansforordninger og forvaltes af Europa-Kommissionen uden for EU’s almindelige budget. EUF’s bistand til tredjelande gennemføres i et højrisikomiljø, især på grund af aktiviteternes geografiske spredning og svag institutionel og administrativ kapacitet i partnerlandene.

Vores konstateringer

Rigtigheden af EUF’s regnskaber: | Var EUF’s indtægter væsentlig fejlbehæftede?
2013-regnskabet giver et retvisende billede af EUF’s finansielle stilling, resultaterne af deres transaktioner og pengestrømme samt bevægelserne i egenkapitalen. | Nej
Var EUF’s forpligtelser væsentlig fejlbehæftede? | Var EUF’s betalinger væsentlig fejlbehæftede? | Anslået fejlforekomst: | De undersøgte kontrolsystemer:
Nej | Ja | 3.4 % (2012: 3.0 %) | Delvis effektive

Manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb tegnede sig for ca. halvdelen af den anslåede fejlforekomst (jf. eksemplet). En anden væsentlig fejlkilde er manglen på bilag til dokumentation af udgifterne.

Eksempel: Støttemodtageren overholdt ikke reglerne for offentlige indkøb

Revisionsretten undersøgte et udbud vedrørende IT-udstyr til et erhvervsinformationscenter finansieret af et program om støtte til mikrovirksomheder og små virksomheder. Revisionen viste, at kontrakten ikke var gået til det laveste bud — selv om det var den laveste pris, der var tildelingskriteriet. Den revisor, Kommissionen har indgået rammekontrakten med, konstaterede ikke fejlen under den finansielle revision af dette program.

EUF anvendes også til at yde budgetstøtte, dvs. beløb, som på bestemte betingelser betales direkte til et udviklingslands statsbudget. Revisionsretten konstaterede fejl i budgetstøttetransaktioner, hvor opfyldelsen af betingelserne var blevet målt forkert, og der var anvendt en forkert vekselkurs ved omregningen af budgetstøtte til lokal valuta.

Kommissionens generaldirektorat EuropeAid forvalter de fleste eksterne udgifter under EU-budgettet og næsten alle udgifterne under EUF. De undersøgte systemer i EuropeAid vurderes som værende delvis effektive. I maj 2013 vedtog EuropeAid imidlertid en handlingsplan, som skal afhjælpe de største af de identificerede svagheder.

Vores anbefalinger

Revisionsretten anbefaler, at Kommissionen:

οinddriver påløbne renter på forfinansieringsbeløb

οreviderer kvantificeringen af fordelene ved gennemførte kontroller

οoplyser om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre den handlingsplan, der skal afhjælpe svaghederne i kontrolsystemet.

Vil du vide mere? Alle oplysninger om Revisionsrettens revision af de europæiske udviklingsfonde fås i 2013-årsberetningen om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF’s) aktiviteter.

Baggrundsoplysninger

Revisionsmetoden i ét blik

Revisionsrettens revisionserklæring bygger på objektivt bevismateriale, som i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder indhentes gennem test. Det gøres på følgende måde.

Regnskabernes rigtighed

Er oplysningerne i EU’s årsregnskab fuldstændige og nøjagtige?

EU-budgettet er en kompleks størrelse. Kommissionens generaldirektorater initierer hvert år mange hundrede tusinde posteringer, som indfanger oplysninger fra mange forskellige kilder (herunder medlemsstaterne). Revisionsretten kontrollerer, at regnskabsprocedurerne fungerer korrekt, og at regnskabsdataene er fuldstændige, at de er korrekt registreret, og at de præsenteres hensigtsmæssigt.

οRegnskabssystemet evalueres med henblik på at opnå sikkerhed for, at det er en god basis for pålidelige (fuldstændige og nøjagtige) data.

οDe centrale regnskabsprocedurer efterprøves med henblik på at opnå sikkerhed for, at de fungerer korrekt.

οRegnskabsdataene underkastes analytisk kontrol med henblik på at opnå sikkerhed for, at de er præsenteret konsekvent, og at de forekommer rimelige.

οDer udtages en stikprøve af regnskabsposteringer, som kontrolleres direkte med henblik på at opnå sikkerhed for, at de underliggende transaktioner rent faktisk har fundet sted, og at de er registreret korrekt.

οÅrsregnskabet kontrolleres med henblik på at opnå sikkerhed for, at det giver et retvisende billede af den finansielle stilling.

Transaktionernes formelle rigtighed

Er de transaktioner vedrørende EU’s indtægter og udgiftsførte betalinger¹, der ligger til grund for EU-regnskaberne, gennemført i overensstemmelse med de regler, der gælder for dem?

Der foretages millioner af betalinger over EU-budgettet til modtagere både i EU og i resten af verden. De fleste af disse udgifter forvaltes af medlemsstaterne. For at opnå det nødvendige bevismateriale tester Revisionsretten indtægterne og de udgiftsførte betalinger direkte og vurderer de systemer, der anvendes i forbindelse med administrationen og kontrollen af disse udgifter.

οFor at give Revisionsrettens revisorer et grundlag for at udføre detaljerede test udtages der ved hjælp af statistiske teknikker stikprøver af transaktioner fra alle områder af EU-budgettet.

οDe udtagne transaktioner undersøges i detaljer, normalt hos de endelige støttemodtagere (f.eks. en landbruger, et forskningsinstitut eller en virksomhed, der leverer offentligt finansierede arbejder eller tjenesteydelser) med henblik på at opnå direkte bevis for, at de underliggende begivenheder »er til stede«, er registreret korrekt og er i overensstemmelse med de regler, der gælder for de pågældende betalinger.

οFejl analyseres og klassificeres som enten kvantificerbare eller ikkekvantificerbare.

οFejlenes indvirkning beregnes ved at ekstrapolere de kvantificerbare fejl og fastlægge »den mest sandsynlige fejlforekomst« (den anslåede fejlforekomst).

οDen anslåede fejlforekomst sammenholdes med en væsentlighedstærskel på 2 % for at fastlægge Revisionsrettens erklæring.

οEt antal kontrolsystemer vurderes for at fastslå, hvor effektive de er med hensyn til at sikre, at de transaktioner, der gennemføres, er lovlige og formelt rigtige.

οDer tages hensyn til andre relevante oplysninger, f.eks. årlige aktivitetsrapporter og rapporter fra andre eksterne revisorer.

οAlle revisionsresultater drøftes både med de nationale myndigheder og med Kommissionen, så det sikres, at de faktuelle forhold er beskrevet korrekt.

οRevisionsretten vedtager sine erklæringer på grundlag af det udførte arbejde og de opnåede resultater.

1Udgiftsførte betalinger: mellemliggende betalinger, endelige betalinger og afregninger af forskud.

Flere oplysninger om processen bag revisionserklæringen fås i bilag 1.1 til 2013-årsberetningen om EU’s budget.

Den Europæiske Revisionsret og dens arbejde

Den Europæiske Revisionsret er Den Europæiske Unions uafhængige revisionsinstitution. Vi har til huse i Luxembourg og beskæftiger ca. 900 revisorer og andre ansatte fra alle EU’s medlemsstater. Siden oprettelsen i 1977 har vi skabt øget opmærksomhed om betydningen af EU’s økonomiske forvaltning og bidraget til at forbedre den.

Revisionsrettens beretninger og udtalelser er et afgørende led i EU’s ansvarskæde. Vores resultater anvendes — navnlig i forbindelse med den årlige dechargeprocedure — til at stille de ansvarlige for forvaltningen af EU’s budget til regnskab. Det er primært Kommissionen, men også de andre EU-institutioner og -organer. Medlemsstaterne spiller også en stor rolle i forbindelse med delt forvaltning.

Vores vigtigste opgaver er:

οfinansiel og juridisk-kritisk revision, primært i form af revisionserklæringen

οforvaltningsrevision vedrørende emner, som udvælges med henblik på at maksimere effekten af vores arbejde, og

οudtalelser om forordninger med relation til den budgetmæssige forvaltning og andre vigtige spørgsmål.

Vi sigter mod at forvalte vores ressourcer på en måde, der sikrer en hensigtsmæssig balance mellem vores forskellige aktiviteter og bidrager til, at vi kan opnå solide resultater og en god dækning af EU-budgettets forskellige områder.

Vores output

Vi udgiver:

οÅrsberetninger om EU’s almindelige budget og de europæiske udviklingsfonde. Årsberetningerne indeholder primært erklæringerne i revisionserklæringen og resultaterne af revisionen. De offentliggøres hvert år i november.

οSærlige årsberetninger om EU’s forskellige agenturer og organer med Revisionsrettens erklæringer baseret på finansiel revision. Der vil blive offentliggjort 53 i 2014.

οSærberetninger om udvalgte emner. Disse beretninger offentliggøres i årets løb og vedrører hovedsagelig forvaltningsrevision. Der vil blive offentliggjort ca. 25 i 2014.

οUdtalelser, som Europa-Parlamentet og Rådet bruger i forbindelse med godkendelse af EU-lovgivning og andre afgørelser med væsentlig betydning for den finansielle forvaltning. Der vil blive offentliggjort 6 i 2014.

οHorisontale analyser af de overordnede udfordringer og langsigtede tendenser på udvalgte EU-politikområder. Der vil blive offentliggjort to i 2014.

οDen årlige aktivitetsrapport, som giver oplysninger om og indsigt i vores aktiviteter i det pågældende år.

Med vores arbejde bidrager vi til at skabe større bevidsthed og åbenhed om EU’s økonomiske forvaltning og give sikkerhed med hensyn til denne forvaltnings tilstand, og vi fremsætter anbefalinger til, hvordan den kan blive endnu bedre. Vi udfører dette arbejde af hensyn til borgerne i Den Europæiske Union.

Information om Revisionsrettens revision af Den Europæiske Unions agenturer og andre decentrale organer kan findes i de særlige årsberetninger for 2013, som er tilgængelige på Revisionsrettens websted.

QJ-AE-14-001-DA-E    ISSN 1977-6152

Den Europæiske Revisionsret er EU’s eksterne revisionsorgan — EU’s finansielle vagthund

I sin årsberetning om EU-budgettet og i årsberetningen om de europæiske udviklingsfonde afgiver Revisionsretten en erklæring — revisionserklæringen — om regnskabernes rigtighed og om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dem. Formålet med dette dokument er at give et resumé af de vigtigste resultater og konklusioner fra beretningerne, som fås i fuld ordlyd på Revisionsrettens websted og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.