EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA
YouTube: EUAuditorsECA

Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).

Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2014

ISBN 978-92-872-1236-8 (epub)
ISBN 978-92-872-1006-7 (nyomtatott változat)
doi:10.2865/94009

© Európai Unió, 2014
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?

Ingyenes kiadványok:

•egy példány: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),

•több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm) vagy
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).

(*)A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).

Megvásárolható kiadványok:

•az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).

Előfizetéses kiadványok:

•az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől (http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).

HU

2013

Az uniós ellenőrzés röviden

Az Európai Számvevőszék 2013-as éves jelentéseinek bemutatása

Elnöki előszó

Az Európai Számvevőszék minden év novemberében beszámol az előző pénzügyi év uniós pénzgazdálkodására irányuló éves ellenőrzéseinek eredményeiről. Összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékaink alapján bizonyosságot nyújtunk arról, miként használták fel az uniós pénzeszközöket, kiemelve, hogy megállapításaink szerint e pénzeszközöket mely területeken érintette leginkább a nem megfelelő felhasználás kockázata. A jelentések továbbá ajánlásokat is tartalmaznak arról, hogyan lehetne javítani az uniós pénzgazdálkodást. Intézményünk ily módon támogatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az uniós kiadások ellenőrzésében, és ösztönzi az eredményes elszámoltathatóságot az Unió polgárai felé.

A 2013-as uniós ellenőrzés röviden című dokumentum összefoglalja és magyarázatokkal látja el a 2013-as uniós költségvetés végrehajtásáról, illetve az Európai Fejlesztési Alapokról szóló éves jelentéseink főbb megállapításait. A jelentések, csakúgy, mint a korábbi években, tájékoztatást nyújtanak arról, hogy az uniós pénzeszközöket uniós és tagállami szinten kezelő felelős vezetők mennyiben számoltak be hűen a pénzgazdálkodásról, győződtek meg az uniós pénzügyi szabályok tényleges alkalmazásáról és tartották tiszteletben a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elveit.

2013 egy hétéves programozási időszak záróéve volt, és az ez évről szóló éves jelentéseinket egy mind az Unió, mind az uniós pénzügyek szempontjából jelentős átmeneti időszakban tesszük közzé. Immár a 2014–2020-as programozási időszakban járunk, és amint jelentéseink is rámutatnak egy új Európai Parlament és egy új Bizottság néz szembe egyrészt régóta fennálló, másrészt új irányítási és elszámoltathatósági kihívásokkal.

Az uniós és tagállami pénzügyekre nehezedő folyamatos nyomás miatt az uniós pénzek gondos kezelésére és ellenőrzésére, valamint a hosszú távú finanszírozási követelmények hatékonyabb előrejelzésére van szükség. Jelentéseinkben kiemeljük: a Bizottságnak és a tagállami hatóságoknak az Európai Unió költségvetési pénzgazdálkodása során nagyobb figyelmet kell szentelniük annak, hogy az uniós pénzeket olyan célok megvalósításához használják fel, amelyek másképpen ilyen hatékonyan vagy ilyen eredményesen nem lennének elérhetők. Az Európai Számvevőszék ellenőrzési eredményei ugyanakkor arra is rámutatnak, hogy többet is lehetne, illetve kellene tenni azért, hogy az uniós pénzek felhasználása az uniós szabályok mentén történjék.

Az Európai Számvevőszék örömmel fogja segíteni az új Európai Parlament és az új Bizottság munkáját abban, hogy választ találjanak ezen, illetve az Uniót érintő egyéb pénzgazdálkodási és elszámoltathatósági kérdésekre. Ezért, a Számvevőszék ellenőrzési tapasztalatai alapján, két állapotfelmérést is készítettünk, amelyek célja, hogy a figyelem középpontjába helyezzük az Uniót jelenleg érintő főbb elszámoltathatósági, ellenőrzési és pénzgazdálkodási kihívásokat.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

az Európai Számvevőszék elnöke

Tartalomjegyzék

Általános eredmények

A legfőbb alapgondolatok

Az uniós pénzösszegek szabályszerű felhasználása

Az uniós költségvetés révén elért eredmények

A bevételi és kiadási területek részletes bemutatása

Bevételek

Mezőgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások

Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy

Regionális politika, energiaügy és közlekedés

Foglalkoztatás és szociális ügyek

Külkapcsolatok, segítségnyújtás és bővítés

Kutatás és egyéb belső politikák

Igazgatási és kapcsolódó kiadások

Európai Fejlesztési Alapok (EFA)

Háttér-információk

Az ellenőrzés módszere dióhéjban

Az Európai Számvevőszék és tevékenysége

Általános eredmények

A legfőbb alapgondolatok

A 2013-as megbízhatósági nyilatkozat – összefoglaló

Az Európai Számvevőszék tiszta ellenőri véleményt ad az Európai Unió 2013-as beszámolójának megbízhatóságáról.

Összességében a 2013. évi bevételek jogszerűek és szabályszerűek.

Összességében a 2013. évi kötelezettségvállalások jogszerűek és szabályszerűek.

A 2013. évi kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi. A Számvevőszék ezért a kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan elutasító véleményt ad.

A megbízhatósági nyilatkozat a 2013-as éves jelentés 1. fejezetében olvasható.

οA szabálytalanságok szintjét mérő becsült hibaarány a 2013-as kifizetések esetében 4,7%, amely alig tér el a 2012-es szinttől (4,8%), és továbbra is tartósan meghaladja a 2%-os lényegességi küszöböt.

οA megvizsgált felügyeleti és kontrollrendszerek összességében részben hatásosan biztosították a kifizetések szabályszerűségét, de az egyes tagállamok között jelentős eltérések voltak megfigyelhetők.

οA hibára leginkább hajlamos két kiadási terület a „Regionális politika, energiaügy és közlekedés” (6,9%) és a „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy” (6,7%) volt. A megosztott irányítás alá tartozó területek összességét tekintve (ide tartozik többek között a „Mezőgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások” és a „Foglalkoztatás és szociális” ügyek területe) a becsült hibaarány 5,2% volt.

οA tagállami hatóságok és a Bizottság által végrehajtott helyesbítő és visszafizettetési intézkedések pozitív hatással jártak a becsült hibaarányra. Ezen intézkedések nélkül az általános becsült hibaarány 6,3% lett volna.

οCsakúgy, mint 2012-ben, a megosztott irányítású területeken a hibás tranzakciók döntő része esetében a tagállami hatóságok elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a hibákat még a költségnyilatkozatok Bizottság felé történő benyújtása előtt észleljék és javítsák.

οAnnak ellenére, hogy a kifizetések 2013-ban jelentősen nőttek, a jövőbeni költségvetésekből finanszírozandó összegek továbbra is növekednek, így elengedhetetlen, hogy a Bizottság a kifizetési igényeket közép- és hosszú távon is megtervezze.

οA 2007–2013-as programozási időszakban az uniós pénzeszközök elköltése során inkább a támogatások felhasználására („felhasználod vagy elveszíted”) és a szabályszerűségre összpontosítottak a jó teljesítmény helyett. A teljesítményre való összpontosítás hiánya az uniós költségvetés nagy részének kialakítását tekintve alapvető hiányosság.

Az uniós pénzösszegek szabályszerű felhasználása

A 2013-as uniós pénzek

A Számvevőszék minden évben ellenőrzi az uniós költségvetés kiadásait és bevételeit, és véleményt ad ki arról, hogy az éves beszámoló milyen mértékben megbízható, valamint hogy a bevételi és kiadási tranzakciók milyen mértékben felelnek meg az alkalmazandó szabályoknak és rendelkezéseknek.

Az uniós költségvetés kiadásai 2013-ban összesen 148,5 milliárd eurót tettek ki, ami polgáronként kb. 290 eurót jelent. Ez az összeg nagyjából az Unió bruttó nemzeti jövedelmének 1%-át, és az uniós tagállamok összes közkiadásának kb. 2%-át teszi ki.

Az uniós költségvetést – a hétéves pénzügyi kereteken belül – évente fogadja el az Európai Parlament és a Tanács. A költségvetési források megfelelő felhasználása elsősorban a Bizottság felelőssége. A kiadások mintegy 80%-ának – elsősorban a mezőgazdasági és kohéziós kiadásoknak – a végrehajtása az Unió tagállamaival megosztva történik.

Honnan érkezik a bevétel?

Az uniós költségvetés finanszírozása többféle módon történik. A legnagyobb részt (110,0 milliárd euró) a tagállamok fizetik be, bruttó nemzeti jövedelmük alapján. A bevételek más forrásai többek között a tagállamok általuk beszedett hozzáadottérték-adó alapú befizetései (14,5 milliárd euró), valamint a vámok és a mezőgazdasági vámok (15,4 milliárd euró).

Mire fordítják a kiadásokat?

Az Unió éves költségvetése a szakpolitikák széles körét finanszírozza (lásd: 1. diagram). A kifizetések többek között olyan szerteágazó tevékenységeket támogatnak, mint pl. a különböző kutatási projektek, a munkanélküliek képzése vagy a mezőgazdasági termelés.

1. diagram

A 2013-as uniós költségvetés

Ellenőrzési megállapítások a 2013-as évre vonatkozóan

Az Európai Számvevőszék ellenőrzési munkájának egyik kulcsfontosságú eleme az uniós költségvetés különböző részeiből vett tranzakcióminták tesztelése, és ennek révén statisztikai alapú becslések készítése arról, hogy a bevételt és a különböző kiadási területeket milyen mértékben jellemzik hibák. A 2. diagram összefoglalja a 2013. évi eredményeket. A Számvevőszék ellenőrzési módszeréről és a legvalószínűbb hibaarány becsléséről bővebben lásd: 35. o.

2. diagram

A tranzakciótesztek eredményei az uniós költségvetés egészére nézve, 2013

A 2013-as évet illetően a Számvevőszék megállapítja, hogy a bevételek mentesek voltak lényeges hibától. A költségvetési kiadások egészét tekintve a 4,7%-os becsült hibaarányból következően a Számvevőszék a kiadások szabályszerűségéről elutasító véleményt ad (a „szabályszerűség” kifejezés magyarázatához lásd: 36. o.).

A tesztelés eredményeit az egyes kiadási területek szerinti bontásban a 3. diagram mutatja be.

Az egyes kiadási területekről bővebben e tájékoztatónk 18–34. oldalán, illetve a 2013-as éves jelentés vonatkozó fejezeteiben számolunk be.

3. diagram

A tranzakciótesztek eredményei az uniós kiadási területeken, 2013

Megjegyzés: A Számvevoszék standard statisztikai módszerekkel becsüli meg a hibaarányt.
(Lásd: éves jelentés, 1. fejezet, 1.1. melléklet).

Az ellenőrzési eredmények elemzése

A szabálytalanságok szintjét mérő becsült hibaarány a 2013-as kifizetések esetében 4,7%, amely alig tér el a 2012-es szinttől (4,8%), és továbbra is tartósan meghaladja a 2%-os lényegességi küszöböt. (lásd: 4. diagram).

4. diagram

Becsült hibaarány az uniós költségvetés egészére nézve: 2007–2013

Megjegyzés: A Számvevoszék standard statisztikai módszerekkel becsüli meg a hibaarányt. A Számvevoszék szerint a sokaságban a hibaarány 95%-os konfidenciaszint mellett az alsó hibahatár és a felso hibahatár között van. Részletesebben lásd: éves jelentés, 1. fejezet, 1.1. melléklet és 1.3. ábra.

Hibák, pazarlás és csalás

A Számvevőszék által becsült hibaarány nem az esetleges csalás, gyenge hatékonyság vagy pazarlás mértékét jelzi. Azon becsült pénzösszegeket jelenti, amelyek kifizetésének nem kellett volna megtörténnie, mivel felhasználásuk nem a vonatkozó jogszabályok szerint történt. A legjellemzőbb hibák a következők: nem támogatható kiadások megtérítése, illetve a közbeszerzési szabályok nem megfelelő alkalmazása a beszerzések során.

A csalás szándékos megtévesztést jelent, amelynek célja a haszonszerzés. A Számvevőszék az ellenőrzései során felmerülő, feltételezett csalási eseteket jelenti az OLAF-nak, az Európai Csalás Elleni Hivatalnak, amely a tagállami hatóságokkal együttműködve kivizsgálja és szükség szerint nyomon követi az ilyen eseteket.

A különböző kiadási területekre jellemző becsült hibaarányok összehasonlítása az 5. diagramon látható. A „Kutatás és egyéb belső politikák”, valamint az „Igazgatási és kapcsolódó kiadások” területén tapasztalt növekedést a „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy”, valamint a „Külkapcsolatok, segítségnyújtás és bővítés” területén bekövetkezett csökkenés kiegyenlítette.

A 2012-es évhez hasonlóan a hibára leginkább hajlamos két kiadási terület a „Regionális politika, energiaügy és közlekedés” és a „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy” volt. Ezt a két területet a megosztott irányítás alá tartozó két másik területtel együtt („Mezőgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások” és a „Foglalkoztatás és szociális ügyek”) 5,2%-os becsült hibaarány jellemzi. Az összes többi operatív kiadásra (amelyeket döntő részben közvetlenül a Bizottság irányít) 3,7%-os becsült hibaarány jellemző. Végül ami az „Igazgatási kiadások” területét illeti, a Számvevőszék 1,0%-os hibaarányt állapított meg.

5. diagram

A 2012-es és a 2013-as becsült hibaarányok összevetése az egyes uniós kiadási területek szerint

6. diagram

Az általános becsült hibaarány bontása kiadási területenként és hibatípusonként

A Számvevőszék elemzi, hogy az egyes hibatípusok, illetve az egyes kiadási területek hogyan oszlanak meg az általános becsült hibaarányon belül (lásd: 6. diagram).

Az általános becsült hibaarányon belül legnagyobb arányban azok a kiadások szerepeltek, amelyek nem feleltek meg az uniós finanszírozási projektek feltételeinek (támogatásra nem jogosult költségek szerepeltetése a kifizetési kérelmekben: 39%, azaz 1,8 százalékpont az általános becsült hibaarányon belül). Ezeket a kiadásokat azok a projektek követik, amelyek esetében az alkalmazandó szabályok vagy a finanszírozás tárgyának / a finanszírozott tevékenységnek, vagy a kedvezményezettnek a finanszírozását nem teszik lehetővé (támogatásra nem jogosult projektek/tevékenységek, illetve kedvezményezettek: 22%, azaz 1,1 százalékpont az általános becsült hibaarányon belül).

A „Regionális politika, energiaügy és közlekedés” egyszerre a legnagyobb összegű és a legnagyobb becsült hibaarányt mutató kiadási terület, így nem véletlen, hogy részesedése az általános becsült hibaarányon belül is a legnagyobb (44%; azaz 2,1 százalékpont az általános becsült hibaarányon belül). Hasonló kiadási volumenű a „Mezőgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások” területe, amely azonban csak fele akkora mértékben járul hozzá az általános becsült hibaarányhoz.

A helyesbítő intézkedések pozitív hatással járnak a hibaarányra

A tagállamok és a Bizottság nem hatásos kontrollrendszerek, illetve szabálytalan kiadások esetén helyesbítő intézkedéseket alkalmaznak az uniós költségvetés védelmében. Ha ezeket a korrekciós intézkedéseket a Számvevőszék által ellenőrzött 2013-as kifizetések esetében nem alkalmazták volna, az általános becsült hibaarány 4,7% helyett 6,3% lett volna.

A meglévő kontrollrendszerek helyesebb alkalmazása és a helyesbítő intézkedések révén azonban további jelentős mértékben lehetne csökkenteni a becsült hibaarányt. A Számvevőszék megállapította: a megosztott irányítású területeken a hibás tranzakciók nagy része esetében a tagállami hatóságok elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a hibákat még a költségnyilatkozatok Bizottság felé történő benyújtása előtt észleljék és javítsák. A „Regionális politika, energiaügy és közlekedés” esetében például ez 6,9%-ról 3,9%-ra, a „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy” esetében 6,7%-ról 2,0%-ra és a „Foglalkoztatás és szociális ügyek” esetében 3,1%-ról 1,9%-ra csökkentette volna a becsült hibaarányt.

A megbízható pénzügyi információk bemutatásával kapcsolatos új kihívások

A fentebb említett helyesbítő kiigazításokról szóló jelentések nem tesznek egyértelműen különbséget a helyesbítő kiigazítások főbb típusai között, és az adatok nagyrész a számviteli rendszeren kívül állnak rendelkezésre. Ez megnehezíti a további elemzést, és csökkenti a beszámolóban és a kapcsolódó pénzügyi jelentésekben szereplő adatok pontosságát.

Egy további fejlemény a pénzügyi eszközök egyre gyakoribb alkalmazása. Ezek az eszközök kölcsönök, garanciák, tőkebefektetések vagy más kockázatvállalási mechanizmus révén nyújtanak támogatást a beruházásokhoz, amennyiben a projektek rendelkeznek potenciális gazdasági életképességgel. Összetett struktúrájukból adódóan a pénzügyi eszközök esetében különös figyelemre van szükség ahhoz, hogy mérésük és nyilvántartásuk a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történjék.

A jövőbeni költségvetésekből finanszírozandó összegek folyamatos növekedése

Az Unió 2013-as költségvetési és pénzgazdálkodása a következő főbb megállapításokkal jellemezhető:

οA Bizottság által teljesíthető kifizetések volumene több költségvetés-módosítás következtében nagymértékben az eredeti költségvetés 9,6%-ával növekedett:

οa kifizetések magas szintje ellenére a jövőbeni kifizetésekre vonatkozó kötelezettségek 2,6%-kal tovább nőttek;

οtovábbra is hosszú idő (átlagosan több mint 2 év) telik el a kezdeti kötelezettségvállalástól a költségnyilatkozatok Bizottság általi elfogadásáig;

ο2012 végén a pénzügyi konstrukcióknak kifizetett összegekből csak 37% jutott el a végső kedvezményezettekhez;

ο2008 óta felhalmozódott, 259 millió euró összegű visszafizetéseket, kamatokat és osztalékokat nem könyveltek el bevételként.

Mi a kötelezettségvállalás és mi a kifizetés?

Az éves költségvetés két összetevőből áll: egyrészt a kötelezettségvállalásokból, amelyek az adott, illetve a későbbi évek fizetési ígéreteit jelentik, másrészt a kifizetésekből, amelyek pedig a pénzösszegek kifizetéseire vonatkoznak az adott év során. Kifizetésekre csak érvényes kötelezettségvállalás esetén kerülhet sor. A kötelezettségvállalások és a kifizetések éves felső határait a Tanács és a Parlament által elfogadott többéves pénzügyi keretekben fektetik le.

Az uniós kiadási programok jellegéből adódóan – főleg amiatt, hogy igen sok idő telik el a kötelezettségvállalások és a kifizetések között – egyre nagyobb nyomás helyezkedik a jövőbeni kifizetési költségvetésekre. Ezt a 2013. évi kifizetési költségvetés nagymértékű növekedése is alátámasztja, és várhatóan a későbbi költségvetések is hasonlóan alakulnak majd.

Hogyan javítható a költségvetési és pénzgazdálkodás?

A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság:

οtegyen közzé érdemibb információkat a helyesbítő mechanizmusok működéséről (azok időzítéséről, eredetéről és jellegéről) és a hagyományos számviteli rendszerekben való nyilvántartás révén növelje a megbízhatóságot az adatok pontosságát illetően;

οvalamennyi pénzügyi eszközt és pénzügyi konstrukciót a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tartson nyilván és mérjen, és különösen az eszközérték-csökkenés azonosításához és nyilvántartásához alkalmazzon megbízható eljárásokat;

οadjon információt a végső kedvezményezettek számára történő folyósításra tartott készpénz mennyiségéről;

οkészítsen és tegyen közzé hosszú távú pénzforgalmi előrejelzést, és azt frissítse éves rendszerességgel. Ez segítené az érdekelt feleket a jövőbeni kifizetési igények és költségvetési prioritások értékelésében.

Többet szeretne tudni erről a témáról? Teljes körű tájékoztatást a főbb megállapításokról az uniós költségvetésről szóló 2013-as éves jelentés 1. fejezete („A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk”) tartalmaz.

Az uniós költségvetés révén elért eredmények

Az uniós pénzek felhasználásának a gondos pénzgazdálkodás elvei (gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség) szerint kell történnie. Jó teljesítmény eléréséhez a következőkre van szükség: erőforrások (a program végrehajtásához szükséges pénzügyi, emberi, anyagi, szervezési és szabályozási eszközök), outputok (a program révén elérendő eredmények), eredmények (a program azonnali hatásai a közvetlen címzettekre, illetve kedvezményezettekre) és hatások (hosszú távú társadalmi változások, amelyek – legalábbis részben – az Unió intézkedésének tulajdoníthatóak). A Számvevőszék ezeket a jellemzőket teljesítmény-ellenőrzései révén értékeli.

Kevés figyelem irányul a teljesítményre

Az uniós pénzeszközök 2007–2013-as programozási időszakban történő elköltése során inkább a támogatások felhasználására („felhasználod vagy elveszíted”) és a szabályszerűségre összpontosítottak a jó teljesítmény helyett. A projektek uniós finanszírozásra történő kiválasztása például először is a rendelkezésre álló uniós pénzek elköltésére, másodsorban a szabályok betartására összpontosított, és csak ezután – és akkor is csak korlátozott mértékben – vette figyelembe az eredmények és hatások elérését. A teljesítményre való összpontosítás hiánya az uniós költségvetés nagy részének kialakítását tekintve alapvető hiányosság.

A Bizottság azt állítja, hogy a 2014–2020-as programozási időszakban nagyobb figyelmet fordítanak a teljesítményre, és a fő ösztönzőt a teljesítménytartalékok jelentik majd. E tartalékok révén a Bizottság az egy adott tagállamra elkülönített források 6%-át visszatarthatja mindaddig, amíg a teljesítmény kielégítőnek nem bizonyul. A gyakorlatban azonban a források felszabadítását továbbra is nagymértékben az erőforrás- és outputmutatók fogják meghatározni. Eredménymutatókat a Bizottság csak néhány területen alkalmaz majd.

Az, hogy a teljesítménytartalék működése hatásosabb lesz-e, attól függ, hogy a Bizottság a programozási időszak kezdetén milyen sikeresen tárgyal a megfelelő célértékekről és mérföldkövekről, illetve hogy pontos, megbízható és időszerű adatokat kap-e a tagállamoktól annak megítéléséhez, hogy elérték-e a célértékeket.

A beszámolás nincs összhangban a teljesítményközpontú kultúrára való törekvéssel

A teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás széttöredezett, a költségvetés egészét tekintve több átfogó jelentést foglal magában. Ezek a jelentések nem térnek ki az Európa 2020 stratégia céljainak elérésére, és uniós többletérték szempontjából sem nyújtanak összefoglaló áttekintést az eredményekről. A negyedik értékelő jelentés mindazonáltal egy lépést jelent a helyes irányba, mivel megkísérli összekapcsolni a főbb pénzügyi programokat és az Európa 2020 stratégia szempontjából fontos, rendelkezésre álló teljesítményadatokat.

Az egyes bizottsági főigazgatóságok szintjén készülő irányítási tervek teljesítménycélokat tartalmaznak az adott szakpolitikai felelősségi körben, majd az éves tevékenységi jelentések beszámolnak az ezekkel kapcsolatosan elért eredményekről. A bizottsági főigazgatóságok irányítási terveinek és éves tevékenységi jelentéseinek számvevőszéki vizsgálata rámutatott, hogy a bizonyosság a szabályszerűség és a belső kontroll kérdéseire korlátozódik, a teljesítménnyel kapcsolatos kérdésekre azonban nem terjed ki. Továbbá a célkitűzések túlzottan általános megfogalmazásuk miatt vezetési szempontból nem voltak használhatók, a kiválasztott mutatók pedig nem mindig alkalmasak a teljesítmény mérésére.

Az uniós kiadások többletértéke nem mindig kimutatható

A Számvevőszék által 2013-ban elfogadott, a legkülönbözőbb teljesítmény-ellenőrzési témákról szóló 19 különjelentés azt vizsgálja, hogy az uniós műveleteket a gondos pénzgazdálkodás elveinek (gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség) megfelelően hajtották-e végre.

A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 2013-as különjelentéseiből milyen tanulságok vonhatók le a 2014–2020 közötti programozási időszak új programjainak és projektjeinek előkészítésére nézve, és a következőket állapította meg:

οAz uniós többletértéket nem mindig biztosították;

Példa: Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap a tömegesen elbocsátott munkavállalókat kompenzálja. A Számvevőszék megállapította, hogy a finanszírozási összeg egyharmadát a tagállamok egyébként is kifizették volna. (A 7/2013. sz., „Hoztak létre uniós többletértéket az elbocsátott munkavállalók visszailleszkedését célzó EGAA-intézkedések?” című különjelentés)

οtöbb esetre potenciálisan jellemző volt a „talált pénz hatás”, azaz a kedvezményezettek uniós finanszírozás nélkül is megvalósították volna az adott tevékenységet.

Példa: Kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus

A Bizottság nem bizonyította kellőképpen, hogy a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus (a kutatáshoz kapcsolódó adósságfinanszírozás elérhetőbbé tételét elősegítő pénzügyi eszköz) keretében nyújtott uniós támogatás a kedvezményezettek által a támogatás hiányában eszközölteket meghaladó mértékű beruházásokhoz vezetne. (A 2/2013. sz., „Biztosította a Bizottság a hetedik kutatási keretprogram hatékony végrehajtását?” című különjelentés)

A Számvevőszék legtöbb ajánlását megvalósították

A számvevőszéki teljesítmény-ellenőrzési jelentések hasznosulásvizsgálata az elszámoltathatósági ciklus kulcsfontosságú eleme, amely ösztönzi a Bizottságot, hogy eredményesen megvalósítsa a jelentésekben szereplő ajánlásokat. A Számvevőszék a 2007 és 2010 közötti időszakban elfogadott nyolc számvevőszéki különjelentés ajánlásaira vonatkozóan vizsgálta a bizottsági hasznosulást, és megállapította, hogy az ajánlások 79%-át a Bizottság maradéktalanul vagy a legtöbb tekintetben megvalósította.

A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság:

οa költségvetési rendelet következő felülvizsgálata során racionalizálja a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolásra vonatkozó kereteket;

οbiztosítsa, hogy az értékelő jelentésben szerepeljen egy olyan összefoglaló kimutatás, amely összesíti az információkat az Európa 2020 stratégia céljainak eléréséről;

οfejlessze tovább a teljesítménnyel kapcsolatos jelenlegi irányítási és beszámolási rendszert, hogy annak révén a Bizottság felelősséget vállalhasson a gondos pénzgazdálkodásért, valamint azért, hogy az uniós költségvetés hozzájáruljon a szakpolitikai eredményekhez.

Többet szeretne tudni erről a témáról? Teljes körű tájékoztatást a számvevőszéki teljesítményértékelésről az uniós költségvetésről szóló 2013-as éves jelentés 10. fejezete („Az uniós költségvetés révén elért eredmények”) tartalmaz. Valamennyi különjelentés letölthető az Európai Számvevőszék honlapjáról. http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx

A bevételi és kiadási területek részletes bemutatása

Bevételek
149,5 milliárd euró

Az ellenőrzött terület

Az ellenőrzés az Unió bevételeire irányult, amelyekből az az uniós költségvetést finanszírozza. A tagállamok bruttó nemzeti jövedelme (GNI) alapján számított hozzájárulások a 2013-as bevételek 74%-át, az általuk beszedett héa alapján számított hozzájárulások pedig 10%-át tették ki. A tagállami közigazgatások által az Unió nevében beszedett importvámok és cukortermelési díj a bevétel 10%-át tették ki, míg a fennmaradó 6% egyéb bevétel volt.

Miben áll az uniós bevételek ellenőrzése?

A GNI- és héaalapú uniós bevételek összegét a tagállamok által szolgáltatott makrogazdasági statisztikai adatok és becslések alapján számítják ki. Az alapul szolgáló tranzakciók szabályszerűségének számvevőszéki ellenőrzése csak az adatok bizottsági feldolgozására terjed ki, a tagállami hatóságok általi keletkeztetésre azonban nem. A Számvevőszék ellenőrzési következtetéseiben tehát az szerepel, hogy a Bizottság hibái hogyan befolyásolták a bevétel teljes összegét.

A vámok tekintetében: a Számvevőszék egyrészt azt vizsgálja, hogy a Bizottság hogyan kezeli a tagállamok által benyújtott vámnyilatkozatokat, másrészt ellenőrzi egyes kiválasztott tagállamokban alkalmazott kontrollokat.

Megállapításaink

Lényeges hiba jellemezte? | Becsült hibaarány: | Ellenőrzött kontrollrendszerek:
Nem | 0,0% (2012: 0,0%) | Hatásos

A Számvevőszék felhívja a figyelmet a láthatatlan gazdaságra vonatkozó adatok kérdésére, azokat ugyanis figyelembe veszik a GNI-alapú hozzájárulások számítása során. Ezeknek az adatoknak a harmonizálása nem megfelelő a tagállamok között.

A fenntartás olyan eszköz, amely révén a tagállamok által benyújtott GNI-adatok kétséges tételein az előírt határidő leteltével is lehet kiigazításokat eszközölni. 2008-ra és 2009-re nézve általános fenntartás van érvényben a görög GNI-adatokra vonatkozóan, mivel azok jelenleg is előzetes becsléseken alapulnak. Ez is része a görögországi nemzeti számlákkal kapcsolatos problémának.

A tagállami vámhatóságok ellenőrzések révén győződnek meg arról, hogy az importőrök betartják-e a tarifaszabályozásokat, illetve a behozatali előírásokat. A Számvevőszék megállapította, hogy ezek az ellenőrzések minőségüket tekintve jelentős mértékben eltértek a felkeresett tagállamokban. Emiatt olyan helyzet alakulhat ki, hogy az importőrök lakóhely szerinti tagállamuktól eltérő országban nyújtják be a vámáru-nyilatkozatot, és így egyrészt csökkentik a rájuk irányuló ellenőrzések valószínűségét, másrészt bonyolultabbá teszik a vámtartozás beszedését. Egy ilyen helyzetre volt példa az az importőr, aki a behozott kínai textiltermékeket a hamburgi (Németország) kirakodás után Rotterdamba (Hollandia) szállíttatta, ahol az árut szabad forgalomba bocsátották, majd azt Lengyelországba kínálta eladásra.

Ajánlásaink

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság:

οösztönözze a tagállamok közötti harmonizációt a láthatatlan gazdaság területén történő adatgyűjtési módszerek tekintetében;

οléptessen életbe és kísérjen szoros figyelemmel világos mérföldkövekkel rendelkező, részletes cselekvési tervet a görög nemzeti számlák összeállítása kapcsán tapasztalt problémák megoldására;

οállapítson meg minimális normákat a tagállami vámhatóságok ellenőrzéseire nézve annak érdekében, hogy jobban meg tudják célozni a kockázatos importőröket.

Többet szeretne tudni erről a témáról? Teljes körű tájékoztatást az Unió bevételeinek számvevőszéki ellenőrzéséről az uniós költségvetésről szóló 2013-as éves jelentés 2. fejezete tartalmaz.

Mezőgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások
45,0 milliárd euró

Az ellenőrzött terület

Ez a kiadási terület az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapot (EMGA) foglalja magában, amely az Unió Közös Agrárpolitikájának két fő eszköze közül az egyik. E szakpolitika célja a mezőgazdaság termelékenységének növelése, a mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának biztosítása, a piacok stabilizálása, valamint az élelmiszer-ellátás biztosítása, elfogadható ár ellenében. A kiadások irányítása a tagállamokkal megosztva történik.

Megállapításaink

Lényeges hiba jellemezte? | Becsült hibaarány: | Ellenőrzött kontrollrendszerek:
Igen | 3,6% (2012: 3,8%) | Részben hatásos

Az e területhez kapcsolódó kiadások többségének kiszámítása a mezőgazdasági földterület alapján történik. Sok számszerűsíthető hiba a kedvezményezettek által benyújtott kérelmek pontatlanságából ered, ezek közül a leggyakoribb a földterület túligénylése (lásd: példa).

Példa: Túligénylések – támogatás igénylése az arra nem jogosult földterület után

Németországban, Írországban, Görögországban, Franciaországban, Lengyelországban és Romániában* egyes földterületeket állandó legelőként jelentettek be, és támogatást is kaptak rájuk, noha valójában teljesen vagy részben támogatásra nem jogosult növényzet (sűrű bokrok vagy erdő) borították őket. Ezeket a területeket ki kellett volna zárni az uniós támogatásból. Görögországban ez a hiba azért fordult elő, mert ezeket a területeket a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerben támogatható legelőnek minősítették és tartották nyilván.

*Megjegyzés a példákban megnevezett tagállamokat illetően: mintavételi módszeréből adódóan a Számvevőszék nem vizsgálja minden évben valamennyi tagállam, kedvezményezett állam és/vagy régió tranzakcióit. A hibákra adott példákat a leggyakrabban előforduló hibatípusok szemléltetéséhez szerepeltetjük. E példák alapján nem lehet következtetéseket levonni az egyes érintett tagállamokra, kedvezményezett államokra és/vagy régiókra nézve.

Az uniós támogatások kedvezményezettjei az EMGA alá tartozó valamennyi közvetlen támogatási rendszer esetében jogilag kötelesek betartani bizonyos kölcsönös megfeleltetési előírásokat. Ezek az előírások a környezetvédelemre, közegészségügyre, állat- és növényegészségügyre és az állatok jólétére, valamint a föld helyes mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartására vonatkoznak. Ha a termelők nem teljesítik ezeket a kötelezettségeket, támogatásuk csökken. A tranzakciók tesztelése során a Számvevőszék a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek hatálya alá tartozó tranzakciók 25%-ában állapított meg szabálysértést.

Jelentős számú hibás tranzakció esetében a tagállami hatóságok elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a hibákat még a költségnyilatkozatok Bizottság felé történő benyújtása előtt észleljék és javítsák. Ha mindezeket az információkat a kiadások Bizottság felé való elszámolása előtt felhasználták volna a hibák javítására, az e területet érintő becsült hibaarány 2,5% lett volna.

A Számvevőszék négy tagállamban (Németország, Írország, Franciaország és Olaszország) vizsgálta meg az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert (IIER). A vizsgálat a következőkre mutatott rá:

οhárom tagállamban (Írország, Franciaország és Olaszország) hiányosság jellemezte az adminisztratív kontrolleljárásokat és ezeken belül az adatbázisok minőségét;

οkét tagállamban (Németország és Olaszország) hiányos volt a helyszíni ellenőrzések minősége;

két tagállamban (Írország és Olaszország) hiányosságot állapítottunk meg a jogosulatlan támogatások visszafizettetése tekintetében; Az ellenőrzés során feltárt hiányosságok ellenére az IIER összességében jelentős szerepet játszik a hatóköre alá tartozó kiadásokat jellemző hibák megelőzésében.

A 2004-ben és később csatlakozott tagállamokban uniós támogatást nyújthatnak a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői csoportoknak. A termelői csoportként való elismertetéshez e csoportoknak a tagok számát és relatív méretét illetően meg kell felelniük bizonyos feltételeknek. A Számvevőszék megállapította, hogy Lengyelországban a 40 ellenőrzött termelői csoportból kilenc nem felelt meg az említett feltételeknek. 2013-as éves tevékenységi jelentésében a Bizottság beszámolt arról, hogy Lengyelország esetében fenntartást alkalmazott e kockázatos intézkedés keretében támogatott összes kiadás 25%-a tekintetében.

Ajánlásaink

A Számvevőszék a következőket javasolja:

οa Bizottság és a tagállamok tegyék meg a szükséges intézkedéseket az IIER rendszerben rejlő lehetőségek teljes kihasználása érdekében, biztosítsák például a mezőgazdasági parcellák támogathatóságának és méretének helyes megállapítását és nyilvántartását;

οa Bizottság kísérje figyelemmel a lengyelországi termelői csoportoknak nyújtott uniós támogatás hiányosságaival kapcsolatos korrekciós intézkedések alkalmazását.

Többet szeretne tudni erről a témáról? Teljes körű tájékoztatást a mezőgazdasági piaci beavatkozással és a közvetlen támogatásokkal kapcsolatos uniós kiadások számvevőszéki ellenőrzéséről az uniós költségvetésről szóló 2013-as éves jelentés 3. fejezete tartalmaz.

Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy
15,6 milliárd euró

Az ellenőrzött terület

Ez a kiadási terület a vidékfejlesztést, a környezetvédelmet, az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, a tengerügyeket és halászatot, az egészségügyet és a fogyasztóvédelmet foglalja magában.

A terület kifizetéseinek 88%-a az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) történik. A kiadások irányítása a tagállamokkal megosztva történik. Az EMVA a tagállamok vidékfejlesztési programjain keresztül társfinanszírozza a vidékfejlesztési kiadásokat. A kiadások területalapú intézkedésekre (mint például agrár-környezetvédelmi kifizetések és kompenzációs kifizetések a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területeken gazdálkodó termelőknek) és nem területalapú intézkedésekre (mint például a mezőgazdasági üzemek korszerűsítése és a gazdaság és a vidéki lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások létrehozása) fordíthatók.

Megállapításaink

Lényeges hiba jellemezte? | Becsült hibaarány: | Ellenőrzött kontrollrendszerek:
Igen | 6,7% (2012: 7,9%) | Részben hatásos

A legtöbb esetben a hibák fő oka az volt, hogy a kedvezményezettek nem tartották be a támogathatósági követelményeket, különösen ami az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalásokat (lásd: példa), a beruházási projektek egyedi követelményeit és a közbeszerzési szabályokat illeti.

Példa: Agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások be nem tartása

Egy olaszországi (Szardínia) mezőgazdasági termelőt kártalanítottak, mivel vállalta, hogy articsókák esetében nem használ a környezetre káros növényvédő szereket. A helyszíni látogatás során a Számvevőszék megállapította, hogy a kedvezményezett az ellenőrzött időszakban 12 alkalommal használt ilyen szereket. Emiatt a kifizetés nem volt támogatható.

Az agrár-környezetvédelmi kötelezettségek megszegésének hasonló eseteit észleltük Olaszországban (Piemont), Magyarországon, Hollandiában, Lengyelországban és Romániában is.

Jelentős számú hibás tranzakció esetében a tagállami hatóságok elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a hibákat még a költségnyilatkozatok Bizottság felé történő benyújtása előtt észleljék és javítsák. Ha mindezeket az információkat a kiadások Bizottság felé való elszámolása előtt felhasználták volna a hibák javítására, az e területet érintő becsült hibaarány 2,0% lett volna.

A vidékfejlesztési kontrollrendszerek számvevőszéki vizsgálata a következőket tárta fel:

οhiányosságok a támogathatósági feltételekre irányuló ellenőrzések terén, mint például a nem támogatható héa vagy a kettős finanszírozás kockázata észlelésének elmulasztása (a nyolc ellenőrzött tagállam közül a következő hétben: Németország, Spanyolország, Olaszország, Lettország, Málta, Románia és Szlovénia; egyedül Lengyelországban nem);

οa költségek ésszerűségének elégtelen értékelése (a négy vizsgált tagállam mindegyikében: Olaszország, Lettország, Lengyelország és Románia);

οhiányosságok a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzések kialakításában és alkalmazásában (a négy vizsgált tagállam mindegyikében: Cseh Köztársaság, Spanyolország, Olaszország és Málta). A kölcsönös megfeleltetés esetében ahhoz, hogy támogatásra jogosultak lehessenek, a kedvezményezettek kötelesek megfelelni bizonyos feltételeknek (pl. környezetvédelmi vagy szociális előírásoknak);

οa közbeszerzési szabályok hiányos ellenőrzése (mindhárom vizsgált tagállamban: Olaszország, Lettország és Lengyelország; lásd: példa).

Példa: A közbeszerzési szabályok nem megfelelő tagállami ellenőrzése

Lettországban maga a kifizető ügynökség volt egy 2 millió eurós, a kiszervezett informatikai rendszert finanszírozó EMVA-támogatás kedvezményezettje, és a szerződésre közbeszerzési szabályokat kellett alkalmazni. A Számvevőszék megállapította, hogy az informatikai rendszerrel kapcsolatos szerződést, majd az informatikai karbantartási megrendelést egy több súlyos hibát tartalmazó közbeszerzési eljárás során ítélték oda. A kifizető ügynökség például tárgyalásos eljárást alkalmazott a jogszabályok által előírt nyílt vagy meghívásos eljárással szemben. Az előírt eljárások megsértése a kiadásokat uniós forrásból nem támogathatóvá teszik.

Ajánlásaink

A Számvevőszék a vidékfejlesztés területén az alábbiakat javasolja:

οa tagállamok végezzék hatékonyabban meglévő adminisztratív ellenőrzéseiket, a kifizető ügynökségek számára elérhető minden releváns információ felhasználásával. Ez lehetőséget teremt a hibák nagy részének feltárására és kijavítására;

οa tagállamok gondoskodjanak arról, hogy a vidékfejlesztés területén talált nagy hibaarányt orvosolandó cselekvési tervek teljes körűek legyenek, tartalmazva az összes régiót és az összes intézkedést, különösen a beruházási intézkedéseket, és vegyék figyelembe a Bizottság és a Számvevőszék ellenőrzési megállapításait.

Többet szeretne tudni erről a témáról? Teljes körű tájékoztatást a vidékfejlesztéssel, környezetvédelemmel, halászattal és egészségüggyel kapcsolatos uniós kiadások számvevőszéki ellenőrzéséről az uniós költségvetésről szóló 2013-as éves jelentés 4. fejezete tartalmaz.

Regionális politika, energiaügy és közlekedés
45,5 milliárd euró

Az ellenőrzött terület

Ez az ellenőrzés a regionális politikára irányult (az összes kiadás 96%-a ezen a kiadási területen), amelynek fő finanszírozási forrása az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap (KA). A regionális politika célja, hogy a különböző régiók fejlettségi szintjei közötti eltérések csökkentésével erősítse a gazdasági és társadalmi kohéziót az Európai Unióban. A regionális politikához kapcsolódó kiadások kezelése a tagállamokkal megosztva történik, az elfogadott kiadási programokon belüli projektek társfinanszírozásával.

Az ellenőrzött kiadási terület fennmaradó 4%-át az energiaügy és közlekedés teszi ki. Az energiaügyi és közlekedési szakpolitika célja, hogy biztonságos, fenntartható és versenyképes energetikai és közlekedési rendszereket és szolgáltatásokat biztosítson az európai polgárok és vállalkozások számára. Ezeket a kiadásokat a Bizottság közvetlenül kezeli.

Megállapításaink

Lényeges hiba jellemezte? | Becsült hibaarány: | Ellenőrzött kontrollrendszerek:
Igen | 6,9% (2012: 6,8%) | Részben hatásos

A Számvevőszék megállapítása szerint egyes esetekben súlyosan megsértették a közbeszerzési szabályokat, és ezek a hibák a becsült hibaarány 39%-át tették ki. A 122 ellenőrzött közbeszerzés összesített szerződéses értéke 4,2 milliárd euróra becsülhető.

Példa: Indokolatlan közvetlen odaítélés

Egy németországi projekt esetében egy repülőtéri utasterminál pótlólagos építési munkáira az eredeti vállalkozónak közvetlenül ítélték oda a szerződést. Ezekre a pótlólagos munkákra a projekt-előkészítés, -tervezés és -végrehajtás hiányosságai miatt, nem pedig előre nem látott körülmények miatt volt szükség. Ilyen esetben a közvetlen odaítélés jogellenes, és a pótlólagos munkákra pályázati felhívást kellett volna közzétenni.

Hasonló indokolatlan közvetlen odaítélési esetek fordultak elő más projektek esetében is Belgiumban, a Cseh Köztársaságban, Németországban, Spanyolországban, Olaszországban és Svédországban is.

Az Európai Számvevőszék az uniós állami támogatási szabályok betartását is ellenőrzi. A jogellenes állami támogatás tisztességtelen előnyt nyújt a kedvezményezetteknek, és ezáltal torzítja a belső piacot. Az állami támogatással kapcsolatos hibák e terület becsült hibaarányának a 17%-át tették ki (lásd: példa).

Példa: Állami támogatás nyújtása nyereséges projektnek

Egy szlovéniai projekt esetében egy kis-, illetve középvállalkozásnak (kkv) autóipari kutatásra és fejlesztésre nyújtottak támogatást. A kkv azonban teljes egészében nagyvállalatok tulajdonában állt, és kizárólag ezek számára végezte kutatási tevékenységét. Mivel a nagyvállalatokra szigorúbb állami támogatási szabályok vonatkoznak, ez a cég nem volt jogosult a támogatás teljes összegére.

Hasonló esetekre derült fény bulgáriai és magyarországi projektek kapcsán is.

Jelentős számú hibás tranzakció esetében a tagállami hatóságok elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a hibákat még a költségnyilatkozatok Bizottság felé történő benyújtása előtt észleljék és javítsák. Ha mindezeket az információkat a kiadások Bizottság felé való elszámolása előtt felhasználták volna a hibák javítására, az e területet érintő becsült hibaarány 3,9% lett volna.

A Számvevőszék megállapította továbbá, hogy a pénzügyi konstrukciók esetében 2013-ban továbbra is alacsonyak voltak a folyósítási arányok, azaz a végső kedvezményezettek számára folyósított pénzeszközök. A pénzügyi konstrukciók tőkebefektetés, kölcsönök vagy garanciák révén nyújtanak segítséget a vállalkozások vagy városi projektek számára. Ezek az alapok általában jogi struktúrájuk kialakításakor részesülnek hozzájárulásban, és a későbbiekben ezt az összeget fordítják projektek támogatására. Összesen 25 tagállamban 940 konstrukció kialakítására került sor, és ezek mintegy 12,6 milliárd euró támogatásban részesültek.

Ajánlásaink

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság:

οírja elő a tagállamok számára, hogy vezetői teljességi nyilatkozatukban egyértelműen igazolják az irányító hatóság és az igazoló szerv által végzett elsőfokú ellenőrzések eredményességét;

οa költségvetési rendelet követelményei szerint végezzen részletes elemzést a tagállami hatóságok által a 2007–2013-as programozási időszakban végzett elsőfokú ellenőrzések állandó problémájával kapcsolatban;

οelemezze, hogy miért olyan magas az uniós állami támogatási szabályok megsértésével kapcsolatos esetek száma;

οaz uniós alapok pénzügyi konstrukciók révén történő folyósítása során csökkentse az állandósult késedelmeket.

Többet szeretne tudni erről a témáról? Teljes körű tájékoztatást a regionális politikával, energiaüggyel és közlekedéssel kapcsolatos uniós kiadások számvevőszéki ellenőrzéséről az uniós költségvetésről szóló 2013-as éves jelentés 5. fejezete tartalmaz.

Foglalkoztatás és szociális ügyek
16,2 milliárd euró

Az ellenőrzött terület

Az ellenőrzés a Foglalkoztatás és szociális ügyek kiadási területre terjedt ki, amely az Európai Unió kohéziós politikájának része. A kiadási terület fő céljai a munkanélküliség csökkentése, az emberi erőforrások fejlesztése és a munkaerő-piaci beilleszkedés elősegítése. A foglalkoztatási és szociális politika végrehajtásának fő eszköze a 2013-ban a szakpolitikai terület kifizetéseinek 98%-át kitevő Európai Szociális Alap (ESZA). Az ESZA képzés és más foglalkoztatási intézkedések keretében támogat humántőke-beruházásokat. A kiadások irányítása a tagállamokkal megosztva történik.

Megállapításaink

Lényeges hiba jellemezte? | Becsült hibaarány: | Ellenőrzött kontrollrendszerek:
Igen | 3,1% (2012: 3,2%) | Részben hatásos

A feltárt hibák többsége – a becsült hibaarány 93%-a – olyan projektekkel kapcsolatos térítéseket érintett, ahol a költségek, a projektek, a kedvezményezettek vagy a résztvevők támogatásra nem voltak jogosultak (lásd: példa). A fennmaradó hibák közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódtak.

Példa: Személyzeti költségek túligénylése

Az alkalmazandó szabályok szerint az általános költségek uniós forrásokból finanszírozott projektekhez való hozzárendelésének igazságos és méltányos módszer szerint, arányosan kell történnie. Egy portugál magániskolában az iskola igazgatójának teljes fizetését az uniós projekt finanszírozta, holott az igazgató a projekten kívüli egyéb feladatokat is ellátott. Emellett a fizetések társfinanszírozása esetében megállapított felső összeghatárt sem vették figyelembe.

Hasonló megállapításokra jutott az ellenőrzés más németországi, spanyolországi, olaszországi, lengyelországi és egyesült királyságbeli projekteknél is.

Jelentős számú hibás tranzakció esetében a tagállami hatóságok elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a hibákat még a költségnyilatkozatok Bizottság felé történő benyújtása előtt észleljék és javítsák. Ha mindezeket az információkat a kiadások Bizottság felé való elszámolása előtt felhasználták volna a hibák javítására, az e területet érintő becsült hibaarány 1,8% lett volna.

A Számvevőszék ajánlására és azzal a céllal, hogy csökkentsék a hibák valószínűségét és a projektgazdák adminisztratív terheit, 2009-ben kiterjesztették az egyösszegű vagy átalányalapú kifizetéseket, a „ténylegesen felmerült költségek” megtérítése helyett. 2013-as ellenőrzésekor a Számvevőszék nem észlelt számszerűsíthető hibát az egyösszegű vagy átalányalapú kifizetések konkrét használatával kapcsolatban. Ez arra mutat, hogy az ilyen kifizetési lehetőségeket alkalmazó projektek kevésbé hajlamosak a hibákra.

Ajánlásaink

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság:

οösztönözze a tagállamokat a közbeszerzési eljárások szabályaira, a projekthez nem kapcsolódó költségekre, és az uniós többletértéket nem nyújtó projektekre irányuló ellenőrzések szigorítására;

οbiztosítsa, hogy a tagállamok foglalkozzanak azzal a problémával, hogy az uniós projektek személyzeti költségeire a tagállami finanszírozású projektekhez képest nagyobb összeget számolnak fel;

οgyőződjön meg arról, hogy az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020-as időszakra vonatkozó rendeleteiben szereplő összes egyszerűsítési lehetőséget a tagállamok figyelembe vették.

Többet szeretne tudni erről a témáról? Teljes körű tájékoztatást a foglalkoztatással és szociális ügyekkel kapcsolatos uniós kiadások számvevőszéki ellenőrzéséről az uniós költségvetésről szóló 2013-as éves jelentés 6. fejezete tartalmaz.

Külkapcsolatok, segítségnyújtás és bővítés
6,6 milliárd euró

Az ellenőrzött terület

Ez a kiadási terület a külkapcsolatok, fejlesztés és humanitárius segély, valamint az uniós tagjelölt és csatlakozó országokat célzó intézkedés kiadásait öleli fel. Fejlesztési projektek több mint 150 országban zajlanak, és azokat igen különböző méretű, illetve kompetenciájú szervezetek valósítják meg. Az uniós támogatásra való jogosultsághoz a projekteknek meg kell felelniük a konkrét finanszírozási megállapodásokban előírt feltételeknek, valamint más, például a pályáztatási és szerződés-odaítélési eljárásokra vonatkozó szabályoknak. A kiadásokat közvetlenül a bizottsági főigazgatóságok hajtják végre, vagy brüsszeli központjukból vagy a kedvezményezett országokban működő uniós külképviseletekről, vagy pedig nemzetközi szervezetekkel közösen.

Megállapításaink

Lényeges hiba jellemezte? | Becsült hibaarány: | Ellenőrzött kontrollrendszerek:
Igen | 2,6% (2012: 3,3%) | Részben hatásos

A hibák döntő része a végső kedvezményezettek szintjén felmerült nem támogatható kiadásokat érinti, mint pl. a jogosultsági időszakon kívül felmerülő kiadások, nem támogatható kiadások szerepeltetése (pl. héa, személyzeti költségek és indokolatlan általános költségek) a projektek kifizetési kérelmeiben, valamint a megfelelő bizonylatokkal alá nem támasztott kiadások.

Példa: Fel nem merült kiadások

A Bizottság 9,5 millió eurós hozzájárulási megállapodást írt alá az ENSZ Fejlesztési Programjával a moldovai szociális fejlődés elősegítése céljából. 2013-ban a Bizottság úgy hagyta jóvá 1,8 millió euró megtérítését, hogy ezen összegre vonatkozóan nem merültek fel mögöttes kiadások.

A Bizottság olyan bizonylatok hiányában validált összesen 150 millió euró összegű előcsatlakozási kiadást, amelyek alapján meg lehetett volna győződni arról, hogy a kiadások ténylegesen felmerültek, és az elfogadott összegek támogatásra jogosultak. A validált összegek a Bizottság saját becslésein alapultak, mintsem a bizonylatokkal igazolt, felmerült, kifizetett és elfogadott költségeken. Miután a Számvevőszék észlelte ezt a rendszerszintű hibát, a Bizottság az érintett tranzakciókra vonatkozóan javította a számviteli adatokat.

A EuropeAid (a Bizottság egyik főigazgatósága) kezeli az uniós költségvetésből származó, külső fellépésekhez rendelt kiadások többségét. A EuropeAid vizsgált rendszerei részben voltak hatásosak. 2013 májusában a EuropeAid az azonosított főbb hiányosságok kezeléséhez cselekvési tervet fogadott el.

Ajánlásaink

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság:

οgondoskodjék arról, hogy a személyzet részére kiadott utasításokban szerepeljen, hogy az elszámolást kizárólag a felmerült költségek, nem pedig saját becslések alapján lehet elvégezni; a Bizottság már vállalta, hogy ennek megfelelően módosítja elszámolási eljárását.

Többet szeretne tudni erről a témáról? Teljes körű tájékoztatást a külkapcsolatokkal, segítségnyújtással és bővítéssel kapcsolatos, az uniós költségvetésből származó kiadások számvevőszéki ellenőrzéséről az uniós költségvetésről szóló 2013-as éves jelentés 7. fejezete tartalmaz.

Kutatás és egyéb belső politikák
10,4 milliárd euró

Az ellenőrzött terület

E kiadási terület legnagyobb összetevőjét a kutatási és innovációs projektek jelentik, 2013-ban az ezekhez rendelt kifizetések összege 7,7 milliárd euró volt. A belső politikával kapcsolatos egyéb kiadások számos szakpolitikai célt fednek le, többek között az oktatás és kultúra, a biztonság, a migráció, valamint a pénzügyi válság hatásainak enyhítésére irányuló intézkedések területén. E terület kiadásainak többségét a Bizottság közvetlen irányítás keretében kezeli.

Megállapításaink

Lényeges hiba jellemezte? | Becsült hibaarány: | Ellenőrzött kontrollrendszerek:
Igen | 4,6% (2012: 3,9%) | Részben hatásos

E kiadási területen a legtöbb kifizetés esetében Bizottság a támogatás kedvezményezettje által a projekt költségkimutatásában feltüntetett költségeket téríti meg. Hiba akkor merül fel, ha a kedvezményezett támogatásra nem jogosult költségeket is elszámol, és ezt a kontrollrendszerek az elszámolt költségek Bizottság általi megtérítése előtt nem észlelik. A becsült hibák 35%-a a személyzeti költségek helytelen kiszámításából, illetve támogatásra nem jogosult személyzeti költségek elszámolásából adódik. Idetartoznak többek között a költségvetésben szereplő, nem pedig a tényleges adatok alapján számított személyzeti költségek, valamint a nem a projekttel eltöltött idő elszámolása.

Eltekintve a kiadásokra vonatkozó szabályok megszegésének problémájától, a támogatásra nem jogosult kiadások megtérítése a szakpolitikai célok sikeres végrehajtását is hátráltatja, és ily módon korlátozza az uniós támogatásból eredő többletértéket (lásd: példa).

Példa: A támogatásra nem jogosult kiadások csökkentik az uniós többletértéket

Az Unió finanszírozást nyújt, hogy támogassa a hatékony és eredményes ellenőrzések biztosítását az Unió külső határain. A Számvevőszék megvizsgált egy spanyolországi projektet, amely négy, üzemidejük 75%-ában a külső határok felügyeletéhez és ellenőrzéséhez használandó helikopter beszerzéséből állt. A Számvevőszék azonban megállapította, hogy a helikoptereket csak üzemidejük 25%-ában használták erre a célra. Emiatt az Uniónak a helikopterekkel kapcsolatos költségeknek csak a 25%-át, nem pedig 75%-át kellett volna kifizetnie.

A kutatási kiadásokhoz kapcsolódó kontrollrendszerek részeként a Bizottság a kifizetések előtt ellenőrzi a támogatott projektek eredményjelentéseit és a költségkimutatásait. A Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság nem mindig alkalmaz egységes eljárást, ami csökkentheti a programvégrehajtás hatékonyságát, és a kedvezményezettek számára növelheti az adminisztratív terheket.

Ajánlásaink

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság:

οaz új, 2014–2020-as időszak kutatás (Horizont 2020) és egyéb belső politikák területéhez tartozó programjai esetében időben lássa el a kedvezményezetteket és a tagállami hatóságokat következetes és egyértelmű iránymutatással a támogathatósági szabályokról és a kontrollelőírásokról; és

οalkalmazzon kockázatorientáltabb kontrollmechanizmusokat, azaz az ellenőrzéseket összpontosítsa a nagyobb kockázatú kedvezményezettekre (pl. az európai finanszírozási mechanizmusok terén kevesebb tapasztalattal rendelkező szervezetekre), és így csökkentse a kisebb kockázatú kedvezményezettekre irányuló ellenőrzésekből fakadó terheket.

Többet szeretne tudni erről a témáról? Teljes körű tájékoztatást a kutatással és egyéb belső politikákkal kapcsolatos uniós kiadások számvevőszéki ellenőrzéséről az uniós költségvetésről szóló 2013-as éves jelentés 8. fejezete tartalmaz.

Igazgatási és kapcsolódó kiadások
10,6 milliárd euró

Az ellenőrzött terület

Az igazgatási és kapcsolódó kiadásokhoz az uniós intézmények és egyéb szervek kiadásai tartoznak. Ezek a következők: a Parlament, az Európai Tanács és a Tanács, a Bizottság, a Bíróság, a Számvevőszék, az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az ombudsman és az adatvédelmi biztos.

A kiadási terület 60%-át az emberi erőforrásokra fordított kiadások (bérek, juttatások és nyugdíjak) teszik ki; a fennmaradó rész az épületekre, berendezésekre, energiára, kommunikációra és informatikára fordított kiadásokat jelenti.

Az Európai Unió ügynökségeinél és más decentralizált szervezeteinél végzett számvevőszéki ellenőrzések eredményeit, valamint az eredmények összefoglalását a külön közzétett különálló éves jelentések tartalmazzák.

Megállapításaink

Lényeges hiba jellemezte? | Becsült hibaarány: | Ellenőrzött kontrollrendszerek:
Nem | 1,0% (2012: 0,0%) | Hatásos

A legtöbb kontrollrendszer vizsgálata nem tárt fel súlyos hiányosságokat. A Számvevőszék visszatérő hibákat állapított meg azonban a Bizottságnál és az EKSZ-nél a bérek és juttatások kifizetésében, és hiányosságokat talált (az EKSZ illetékessége alá tartozó) uniós külképviseletek közbeszerzési eljárásaiban.

Ajánlásaink

A Számvevőszék a következőket javasolja:

οa Bizottság és az EKSZ tegyen további lépéseket annak érdekében, hogy az alkalmazottaknak a bérek és juttatások kifizetését érintő nyilvántartásai folyamatosan frissítésre kerüljenek;

οaz EKSZ nyújtson támogatást és útmutatást az uniós külképviseleteknek a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban.

Többet szeretne tudni erről a témáról? Teljes körű tájékoztatást az Unió igazgatási és kapcsolódó kiadásainak számvevőszéki ellenőrzéséről az uniós költségvetésről szóló 2013-as éves jelentés 9. fejezete tartalmaz.

Európai Fejlesztési Alapok (EFA)
2,6 milliárd euró

Az ellenőrzött terület

Az Európai Unió által nyújtott fejlesztési együttműködési támogatások elsősorban az EFA-kon keresztül jutnak el az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS-) államokhoz, illetve a tengerentúli országokhoz és területekhez (TOT). A kiadások célja a szegénység csökkentése és végső soron megszüntetése, a fenntartható fejlődés elősegítése az AKCS-államokban és a tengerentúli országokban és területeken, és ezek integrálása a világgazdaságba.

Az EFA-k finanszírozásukat a tagállamoktól kapják, saját pénzügyi szabályzattal rendelkeznek, és irányításukat az Európai Bizottság az Unió általános költségvetésétől elkülönülten végzi. Az EFA-kból finanszírozott külső támogatás nagy kockázatú környezetben valósul meg, mivel a tevékenységeket földrajzi szétaprózottság, a partnerországokat pedig elégtelen intézményi és igazgatási kapacitás jellemzi.

Megállapításaink

Az EFA-k beszámolójának megbízhatósága: | Az EFA-k bevételeit lényeges hibaszint jellemzi?
A 2013-as beszámoló híven tükrözi az Európai Fejlesztési Alapok pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat, és a nettó eszközérték változásait. | Nem
Az EFA-k kötelezettségvállalásait lényeges hibaszint jellemzi? | Az EFA-k kifizetéseit lényeges hibaszint jellemzi? | Becsült hibaarány: | Ellenőrzött kontrollrendszerek:
Nem | Igen | 3,4% (2012: 3,0%) | Részben hatásos

A közbeszerzési szabályok megsértése tette ki a becsült hibaarány mintegy felét (lásd: példa). Egy másik lényeges hibaforrás a kiadásokat alátámasztó bizonylatok hiánya.

Példa: A kedvezményezett nem tartja be a közbeszerzési szabályokat

A Számvevőszék megvizsgált egy mikro- és kisvállalkozásokat támogató program keretében finanszírozott – üzleti információs központ számára vásárolt – informatikai berendezésre irányuló pályázatot. A vizsgálat során a Számvevőszék megállapította, hogy szerződést annak ellenére nem a legalacsonyabb árat ajánló pályázat nyerte el, hogy a szerződés odaítélési kritériuma a legalacsonyabb ár volt. A hibát a bizottsági ellenőrzési keretszerződés értelmében eljáró ellenőr a program pénzügyi ellenőrzése során nem észlelte.

Az EFA-k alkalmaznak költségvetés-támogatást is, azaz egy fejlődő ország állami költségvetésébe bizonyos feltételek mellett történő közvetlen fizetéseket. A Számvevőszék a költségvetés-támogatási tranzakciókban a következő hibákat észlelte: nem megfelelően mérték fel a feltételek teljesülését, illetve a költségvetés-támogatás helyi pénznemre történő átváltásához helytelen árfolyamot használtak.

A EuropeAid (a Bizottság egyik főigazgatósága) kezeli az uniós költségvetésből származó külső kiadások többségét, és az EFA-k esetében majdnem a teljes összeget. A EuropeAid vizsgált rendszerei részben voltak hatásosak. 2013 májusában azonban a EuropeAid az azonosított főbb hiányosságok kezeléséhez cselekvési tervet fogadott el.

Ajánlásaink

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság:

οszedje be az előfinanszírozási összegeken keletkezett kamatokat;

οvizsgálja felül az alkalmazott kontrollok hasznának számszerűsítését;

οszámoljon be a kontrollrendszerben talált hiányosságok orvoslására készített cselekvési terv végrehajtásának eredményeiről.

Többet szeretne tudni erről a témáról? Teljes körű tájékoztatást az Európai Fejlesztési Alapok számvevőszéki ellenőrzéséről a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott tevékenységekről szóló 2013-as éves jelentés tartalmaz.

Háttér-információk

Az ellenőrzés módszere dióhéjban

A Számvevőszék által kiadott megbízhatósági nyilatkozatban (déclaration d’assurance, DAS) szereplő vélemények a nemzetközi ellenőrzési standardoknak megfelelően elvégzett ellenőrzési vizsgálatok során szerzett, objektív bizonyítékokon alapulnak. A DAS folyamata a következőképpen zajlik:

A beszámoló megbízhatósága

Az Unió éves beszámolója teljes körű és pontos információt nyújt?

Az uniós költségvetés igen összetett. A bizottsági főigazgatóságok minden évben több százezer könyvelési tételt rögzítenek, és ezeket az adatokat számos különböző forrásból (köztük a tagállamoktól) szerzik be. A Számvevőszék azt ellenőrzi, hogy a számviteli módszerek megfelelően működnek-e, illetve, hogy az így létrejött számviteli adatok teljes körűek-e, és azok rögzítése és bemutatása helyesen történt-e.

οA Számvevőszék értékeli a számviteli rendszert, és megbizonyosodik arról, hogy az megbízható (teljes körű és pontos) adatok megfelelő forrásául szolgál.

οEllenőrzi a főbb számviteli folyamatokat, hogy megbizonyosodjon azok helyes működéséről.

οA számviteli adatokat analitikus vizsgálatnak veti alá, hogy meggyőződjön arról, hogy azokat következetesen mutatják-e be, és ésszerűnek tűnnek-e.

οKözvetlenül ellenőriz egy, a könyvelési tételekből vett mintát, hogy meggyőződjön arról, hogy a mögöttes tranzakciók valósak-e, és azokat pontosan rögzítették-e.

οEllenőrzi a pénzügyi kimutatásokat, hogy megbizonyosodjon arról, hogy azok valós képet nyújtanak a pénzügyi helyzetről.

A tranzakciók szabályszerűsége

Megfelelnek-e az Unió beszámolója alapjául szolgáló, az uniós bevételek és költségként elszámolt kifizetések 11 tranzakciói a vonatkozó szabályoknak?¹

Az uniós költségvetés több millió, a kedvezményezetteknek folyósított kifizetést tartalmaz az Unión belül és a világ más országaiban is. E kiadások többségét a tagállamok kezelik. A szükséges bizonyítékok megszerzése érdekében a Számvevőszék egyrészt közvetlenül ellenőriz bevételeket és költségként elszámolt kifizetéseket, másrészt értékeli az ezeket kezelő és ellenőrző rendszereket.

οAz uniós költségvetés különböző részeiből statisztikai módszerekkel vett tranzakcióminták képezik a Számvevőszék részletes vizsgálatainak alapját.

οA mintában lévő tranzakciókat a számvevőszéki ellenőrök részletesen ellenőrzik, rendszerint a végső kedvezményezettek (például mezőgazdasági termelő, kutatóintézet, közbeszerzés keretében kivitelezést végző vagy szolgáltatást nyújtó vállalat) telephelyein, hogy közvetlen bizonyítékot szerezzenek arról, hogy a mögöttes esemény „létezik”, megfelelő módon tartják nyilván, és megfelel azoknak a szabályoknak, melyek alapján az érintett kifizetések történtek.

οA hibákat az ellenőrök elemzik, és besorolják a számszerűsíthető vagy nem számszerűsíthető hibák csoportjába.

οKiszámítják a hibák hatását: a számszerűsíthető hibák extrapolálásával megállapítják a „legvalószínűbb hibaarányt” (becsült hibaarány).

οA számvevőszéki vélemény kialakításához a becsült hibaarányt összevetik a 2%-os lényegességi küszöbértékkel.

οSzámos kontrollrendszert értékelnek, hogy megállapítsák, mennyire eredményesen biztosítják a hatókörük alá eső tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

οFigyelembe vesznek más releváns információkat is, mint például az éves tevékenységi jelentéseket és más külső ellenőrök jelentéseit.

οA tények helytállóságát biztosítandó, a megállapításokat megvitatják mind a tagállami hatóságokkal, mind a Bizottsággal.

οA Számvevőszék az elvégzett munka és a kapott eredmények alapján véleményt fogalmaz meg.

1Költségként elszámolt kifizetések: közbenső kifizetések, zárókifizetések és előlegelszámolások.

A megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatos ellenőrzési folyamatról további információ az uniós költségvetésről szóló 2013-as éves jelentés 1.1. mellékletében olvasható.

Az Európai Számvevőszék és tevékenysége

Az Európai Számvevőszék az Európai Unió független ellenőrző intézménye. Székhelyünk Luxembourgban van, és mintegy 900 szak- és támogató alkalmazottat foglalkoztatunk, az Európai Unió minden országából. Intézményünk 1977-es létrehozása óta munkánk középpontjában az Európai Unió pénzgazdálkodása áll, amelynek javításához mi is hozzájárulunk.

A Számvevőszék ellenőrzési jelentései és véleményei az Unió elszámoltathatósági láncának alapvető elemei. Munkánk eredménye alapján – elsősorban az éves zárszámadási eljárás keretében – elszámoltathatóak az uniós költségvetés kezelésének felelősei. Ez elsősorban a Bizottságra, de a többi uniós intézményre és szervre is vonatkozik. A megosztott irányítás keretében fontos szerep jut a tagállamoknak is.

Fő feladataink a következők:

οpénzügyi és szabályszerűségi ellenőrzések, elsősorban a megbízhatósági nyilatkozatra irányuló eljárás keretében;

οteljesítmény-ellenőrzések olyan kiválasztott témákban, amelyek tekintetében tevékenységünk a lehető legnagyobb hatással jár;

οvélemények a költségvetési gazdálkodással és más fontos kérdésekkel kapcsolatos jogszabályokról.

Erőforrásainkkal igyekszünk úgy gazdálkodni, hogy biztosítani tudjuk a különböző tevékenységeink közötti megfelelő egyensúlyt, és markáns eredményeket érjünk el az uniós költségvetés különböző területeit felölelő munkánk során.

Munkánk eredménye

Eredményeinket a következő kiadványokban ismertetjük:

οéves jelentések az uniós költségvetés végrehajtásáról, illetve az Európai Fejlesztési Alapokról. Ezek főként a DAS-eljárás keretében született véleményeket és eredményeket tartalmazzák, és minden év novemberében jelennek meg;

οkülönálló éves jelentések, amelyek a különböző uniós ügynökségekről és szervekről kialakított pénzügyi ellenőrzési véleményünket tartalmazzák. 2014-ben 53 ilyen jelentés közzétételére kerül sor;

οkülönjelentések kiválasztott ellenőrzési témákban, melyek az év során folyamatosan jelennek meg. Ezek elsősorban teljesítmény-ellenőrzéseken alapulnak. 2014-ben körülbelül 25 ilyen jelentést teszünk közzé;

οvélemények; ezeket az Európai Parlament és a Tanács a pénzgazdálkodást jelentősen érintő uniós jogszabályok és más határozatok elfogadása során használja fel. 2014-ben összesen 6 vélemény közzétételére kerül sor;

οaz uniós szakpolitikák kiválasztott területeit érintő állapotfelmérések, amelyek a szélesebb értelemben vett kihívásokat és a hosszú távú trendeket elemzik. 2014-ben két ilyen állapotfelmérés vár közzétételre;

οéves tevékenységi jelentés, mely tájékoztatást és betekintést nyújt az év során végzett munkánkat illetően.

Munkánk segít tájékozódni az uniós pénzgazdálkodásban és átláthatóbbá teszi azt, bizonyosságot nyújt a pénzgazdálkodás állapotáról és ajánlásokat ad további javító intézkedések kidolgozásához. Mindezt az Európai Unió polgárainak érdekében tesszük.

Az Európai Unió ügynökségeinek és más decentralizált szerveinek számvevőszéki ellenőrzéséről további információk találhatók a vonatkozó 2013-as különálló éves jelentésekben, melyek elérhetők a honlapunkon.

QJ-AE-14-001-HU-E    ISSN 1977-625X

Az Európai Számvevőszék az Európai Unió független külső ellenőrző intézménye – az uniós pénzügyek őre

Az uniós költségvetésről, illetve az Európai Fejlesztési Alapokról szóló éves jelentéseiben a Számvevőszék véleményt – azaz megbízhatósági nyilatkozatot – bocsát ki a beszámolók megbízhatóságáról, valamint az azok alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Ennek az összefoglaló tájékoztatónak a célja a főbb megállapítások és következtetések rövid bemutatása. A jelentések teljes szövege elolvasható a Számvevőszék honlapján, illetve megjelenik az Európai Unió Hivatalos Lapjában is.