CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA
YouTube: EUAuditorsECA

Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).

Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2014

ISBN 978-92-872-1244-3 (epub)
ISBN 978-92-872-1014-2 (versiune tipărită)
doi:10.2865/95492

© Uniunea Europeană, 2014
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?

Publicații gratuite:

•  un singur exemplar:
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•  mai multe exemplare/postere/hărți:
de la reprezentanțele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)
sau contactând rețeaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).

(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).

Publicații contra cost:

•  pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Abonamente:

•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene (http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).

RO

2013

Auditul bugetului UE – pe scurt

Prezentarea rapoartelor anuale pe 2013 ale Curții de Conturi Europene

Cuvânt introductiv al președintelui

Curtea de Conturi Europeană prezintă, în luna noiembrie a fiecărui an, rezultatele auditurilor pe care le efectuează anual cu privire la gestiunea financiară a UE din cursul exercițiului financiar anterior. Bazându-se pe probele de audit pe care le colectează, Curtea oferă o asigurare cu privire la modul în care au fost utilizate fondurile UE, evidențiind acele situații în care s-a constatat că există riscul cel mai ridicat de cheltuire neconformă a fondurilor. Rapoartele conțin, de asemenea, recomandări referitoare la posibilitățile de îmbunătățire a gestiunii financiare a UE. Astfel, instituția noastră asistă Parlamentul European și Consiliul în demersul lor de examinare riguroasă a cheltuielilor UE și promovează o răspundere eficace pentru actul de gestiune în fața cetățenilor UE.

Documentul de față, intitulat „Auditul bugetului UE 2013 – pe scurt”, prezintă sintetic și explică principalele constatări formulate în cuprinsul rapoartelor Curții referitoare la execuția bugetului și a fondurilor europene de dezvoltare în cursul exercițiului financiar 2013. Ca și în exercițiile anterioare, rapoartele anuale oferă informații privind gradul în care cei care dețin responsabilitatea gestiunii fondurilor UE, la nivelul de ansamblu al Uniunii Europene sau la nivel național, au întocmit rapoarte care reflectă în mod fidel gestiunea acestor fonduri, s-au asigurat de aplicarea normelor financiare ale UE și au respectat principiile economiei, eficienței și eficacității.

2013 a fost ultimul exercițiu din cadrul unei perioade de programare cu o durată de șapte ani, iar publicarea rapoartelor anuale ale Curții cu privire la acest exercițiu are loc într-un moment-cheie de tranziție pentru Uniunea Europeană și finanțele acesteia. Perioada de programare 2014-2020 a debutat deja și, așa cum o arată rapoartele Curții, noul Parlament European și noua Comisie trebuie să facă față nu numai provocărilor noi în materie de gestiune financiară și de asigurare a răspunderii pentru această gestiune, ci și unor probleme moștenite din perioadele de programare anterioare.

Presiunea continuă la care sunt supuse finanțele UE și cele naționale reclamă mai multă atenție în gestiunea și controlul fondurilor UE, precum și mai multă exactitate în previzionarea necesarului de finanțare pe termen lung. Rapoartele Curții subliniază, în special, necesitatea ca atât Comisia, cât și autoritățile statelor membre să dea dovadă de o mai mare atenție în activitățile lor de gestiune financiară a bugetului UE, astfel încât să se asigure că fondurile UE sunt utilizate în scopul producerii unor rezultate care nu ar putea să fie obținute la fel de eficient sau eficace prin alte mijloace. Rezultatele auditurilor Curții demonstrează totodată că sunt posibile și necesare eforturi suplimentare pentru a se garanta utilizarea fondurilor Uniunii Europene în conformitate cu normele acesteia.

Curtea așteaptă cu interes să sprijine noul Parlament European și noua Comisie în eforturile acestora de soluționare a problemelor menționate, precum și a altor chestiuni cu care se confruntă Uniunea Europeană în materie de gestiune financiară și de răspundere pentru actul de gestiune. În acest sens, Curtea a elaborat, de asemenea, două analize panoramice care se bazează pe experiența dobândită în urma auditurilor efectuate și care pun în lumină principalele provocări în materie de răspundere pentru actul de gestiune, de audit și de gestiune financiară pe care le întâmpină Uniunea Europeană.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Președintele Curții de Conturi Europene

Cuprins

Rezultate globale

Mesaje-cheie

Cheltuirea fondurilor UE cu respectarea normelor

Obținerea de rezultate cu ajutorul fondurilor UE

O privire mai atentă asupra veniturilor și a domeniilor de cheltuieli

Veniturile

Agricultură: susținerea pieței și sprijinul direct

Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate

Politica regională, transporturi și energie

Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

Relații externe, ajutor și extindere

Cercetare și alte politici interne

Cheltuielile administrative și cheltuielile conexe

Fondurile europene de dezvoltare (FED)

Informații de fond

Abordarea auditului – prezentare pe scurt

Organizarea și activitățile Curții de Conturi Europene

Rezultate globale

Mesaje-cheie

Declarația de asigurare privind exercițiul 2013, în rezumat

Curtea de Conturi Europeană exprimă o opinie de audit fără rezerve cu privire la fiabilitatea conturilor Uniunii Europene aferente exercițiului 2013.

Operațiunile de venituri aferente exercițiului 2013 sunt, per ansamblu, conforme cu legile și reglementările aplicabile.

Angajamentele aferente exercițiului 2013 sunt, per ansamblu, conforme cu legile și reglementările aplicabile.

Plățile aferente exercițiului 2013 sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Din acest motiv, Curtea exprimă o opinie contrară cu privire la legalitatea și regularitatea acestora.

Pentru textul integral al declarației de asigurare, a se consulta capitolul 1 din Raportul anual pe 2013.

οRata de eroare estimată, care măsoară nivelul neregularităților, este de 4,7 % pentru plățile aferente exercițiului 2013, fiind apropiată de rata estimată pentru exercițiul 2012 (4,8 %) și depășind în mod constant pragul de semnificație de 2 %.

οPer ansamblu și cu precizarea că există variații semnificative între statele membre, sistemele de supraveghere și de control examinate erau parțial eficace în ceea ce privește asigurarea regularității plăților.

οCele două domenii de cheltuieli care au fost cele mai expuse la erori sunt grupul de politici Politica regională, transporturi și energie (cu o rată de eroare de 6,9 %) și grupul de politici Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate (cu o rată de eroare de 6,7 %). În cazul domeniilor de cheltuieli care fac obiectul gestiunii partajate luate în ansamblu (printre care și Agricultură: susținerea pieței și sprijinul direct și Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale), rata de eroare estimată a fost de 5,2 %.

οMăsurile corective și acțiunile de recuperare puse în aplicare de autoritățile statelor membre și de Comisie au avut un efect pozitiv asupra ratei de eroare estimate. În lipsa lor, rata de eroare globală estimată s-ar fi ridicat la 6,3 %.

οCa și în 2012, pentru o mare parte din operațiunile afectate de erori din cadrul domeniilor care fac obiectul gestiunii partajate, autoritățile statelor membre dispuneau de informații suficiente care să le fi permis detectarea și corectarea acestor erori înainte de solicitarea rambursării de către Comisie.

οAvând în vedere creșterea continuă a sumelor care vor trebui să fie finanțate din bugetele viitoare, în ciuda unei majorări semnificative a bugetului pentru plăți în 2013, este esențial ca necesarul bugetar pentru plăți să fie planificat de Comisie pe termen mediu și lung.

οÎn cursul perioadei de programare 2007-2013, accentul a fost pus pe absorbția fondurilor UE (pe baza principiului „tot ce nu este cheltuit se pierde”) și pe conformitatea utilizării acestora, mai degrabă decât pe o bună performanță. Accentul insuficient pus pe performanță reprezintă o deficiență fundamentală a modului în care este concepută o mare parte din bugetul UE.

Cheltuirea fondurilor UE cu respectarea normelor

Fondurile UE în 2013

Curtea auditează anual veniturile și cheltuielile aferente bugetului UE și exprimă o opinie cu privire la gradul în care conturile anuale sunt fiabile și la gradul în care operațiunile de venituri și de cheltuieli sunt realizate cu respectarea normelor și a reglementărilor aplicabile.

Cheltuielile bugetare ale UE au totalizat 148,5 miliarde de euro în 2013, ceea ce corespunde unei sume aproximative de 290 de euro pentru fiecare cetățean european. Aceste cheltuieli reprezintă echivalentul a aproximativ 1 % din venitul național brut al UE și a aproximativ 2 % din totalul cheltuielilor publice ale statelor membre ale UE.

Bugetul UE este stabilit anual – în contextul unor cadre financiare pe șapte ani – de către Parlamentul European și de către Consiliu. Responsabilitatea pentru execuția corectă a cheltuielilor bugetare îi revine, în primul rând, Comisiei. Pentru aproximativ 80 % din cheltuieli – în principal din domeniul agriculturii și al coeziunii – această responsabilitate este partajată cu statele membre ale Uniunii.

De unde provin banii?

Bugetul UE este finanțat din mai multe surse. Partea cea mai importantă este finanțată de statele membre, pe baza venitului lor național brut (110,0 miliarde de euro). Alte surse includ plățile efectuate de statele membre pe baza taxei pe valoarea adăugată pe care o colectează acestea (14,5 miliarde de euro), precum și taxele vamale și taxele agricole (15,4 miliarde de euro).

În ce scopuri sunt utilizate fondurile?

Bugetul anual al UE este utilizat pentru a finanța o gamă variată de politici (a se vedea diagrama 1). Se efectuează plăți pentru sprijinirea unor activități variate precum proiecte de cercetare, cursuri de formare pentru șomeri sau producția agricolă.

Diagrama 1

Bugetul UE pentru 2013

Constatările de audit privind exercițiul financiar 2013

Un element central al activității de audit derulate de Curtea de Conturi Europeană constă în efectuarea de teste pe eșantioane de operațiuni extrase din ansamblul bugetului UE, cu scopul de a obține estimări calculate statistic cu privire la gradul în care sunt afectate de eroare veniturile și diferitele domenii de cheltuieli. În diagrama 2, sunt prezentate sintetic rezultatele pentru exercițiul 2013. Pentru mai multe informații privind abordarea de audit a Curții și estimarea ratei de eroare celei mai probabile, a se vedea pagina 35.

Diagrama 2

Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni aferente exercițiului 2013, pentru ansamblul bugetului UE

Curtea a concluzionat că, pentru exercițiul 2013, veniturile nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare. Rata de eroare estimată pentru bugetul consacrat cheltuielilor în ansamblu, și anume de 4,7 %, conduce la formularea unei opinii contrare cu privire la regularitatea cheltuielilor (pentru explicarea termenului de „regularitate”, a se vedea pagina 36).

Rezultatele pentru fiecare domeniu de cheltuieli în parte, obținute în urma testelor efectuate, sunt prezentate în diagrama 3.

Pentru fiecare dintre domeniile de cheltuieli sunt prezentate mai multe informații la paginile 18-34 și în capitolele conexe din Raportul anual pe 2013.

Diagrama 3

Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni aferente exercițiului 2013, pentru fiecare domeniu de cheltuieli ale UE

Notă: Pentru estimarea ratei de eroare, Curtea utilizează tehnici statistice standard
(a se vedea anexa 1.1 la capitolul 1 din raportul anual).

Analiza rezultatelor auditului

Rata de eroare estimată, care măsoară nivelul neregularităților, este de 4,7 % pentru plățile aferente exercițiului 2013, fiind apropiată de rata estimată pentru exercițiul 2012 (4,8 %) și depășind în mod constant pragul de semnificație de 2 % (a se vedea diagrama 4).

Diagrama 4

Rata de eroare estimată pentru ansamblul bugetului UE: 2007-2013

Notă: Pentru estimarea ratei de eroare celei mai probabile, Curtea utilizează tehnici statistice standard. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că rata de eroare din cadrul populației se situează în intervalul dintre limita inferioară ți cea superioară a ratei de eroare. Pentru mai multe detalii, a se vedea anexa 1.1 la capitolul 1 din raportul anual ți graficul 1.3 din acest capitol.

Erori, utilizare nejudicioasă a resurselor financiare și fraudă

Nivelul de eroare estimat de Curte nu constituie un indiciu al existenței fraudei ori al lipsei de eficiență la nivelul cheltuielilor sau al unei utilizări nejudicioase a resurselor financiare. El constituie o estimare a sumelor care nu ar fi trebuit să fie plătite deoarece fondurile în cauză nu au fost utilizate în conformitate cu legislația aplicabilă. Printre erorile tipice se numără plățile efectuate pentru cheltuieli care erau neeligibile sau pentru achiziții care nu s-au realizat cu aplicarea corespunzătoare a normelor în materie de achiziții publice.

Frauda constituie un act deliberat de înșelăciune săvârșit cu scopul de a trage anumite foloase. Curtea raportează cazurile de suspiciune de fraudă care pot apărea în cursul activităților sale de audit către OLAF, oficiul de luptă antifraudă al Uniunii Europene, care are misiunea de a ancheta și de a urmări în consecință aceste cazuri, în cooperare cu autoritățile statelor membre.

Diagrama 5 prezintă o comparație între ratele de eroare estimate pentru diferitele domenii de cheltuieli. Creșterile înregistrate pentru grupurile de politici Cercetare și alte politici interne și Cheltuielile administrative și cheltuielile conexe au fost contrabalansate de descreșterile înregistrate pentru grupurile de politici Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate și Relații externe, ajutor și extindere.

Ca și în 2012, cele două domenii de cheltuieli care au fost cele mai expuse la erori au fost grupul de politici Politica regională, transporturi și energie și grupul de politici Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate. Aceste două domenii de cheltuieli, împreună cu celelalte două domenii care fac obiectul gestiunii partajate (Agricultură: susținerea pieței și sprijinul direct și Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale), au o rată de eroare estimată de 5,2 %. Toate celelalte domenii de cheltuieli operaționale (care sunt, în cea mai mare parte, gestionate în mod direct de Comisie) au o rată de eroare estimată de 3,7 %. Nu în ultimul rând, Curtea a detectat o rată de eroare estimată de 1,0 % la nivelul cheltuielilor administrative.

Diagrama 5

Comparație între exercițiile 2012 și 2013 din perspectiva ratei de eroare estimate pentru domeniile de cheltuieli ale UE

Diagrama 6

Repartizarea ratei de eroare globale estimate pe domenii de cheltuieli și pe tipuri de eroare

Curtea prezintă în diagrama 6 contribuția diverselor tipuri de eroare, precum și a diferitelor domenii de cheltuieli la rata de eroare globală estimată.

Cheltuielile care nu îndeplineau condițiile necesare pentru a fi declarate în cadrul proiectelor finanțate de UE au avut cea mai mare contribuție la rata de eroare globală estimată (includerea de costuri neeligibile în declarațiile de cheltuieli: 39 %, respectiv echivalentul a 1,8 puncte procentuale din rata de eroare globală estimată). Pe locul al doilea s-au situat proiectele în cazul cărora fie beneficiarul, fie obiectul sau activitatea finanțate nu erau eligibile în conformitate cu normele aplicabile (proiecte/activități neeligibile sau beneficiari neeligibili: 22 %, respectiv echivalentul a 1,1 puncte procentuale din rata de eroare globală estimată).

Domeniul de cheltuieli Politica regională, transporturi și energie este cel mai important ca volum și prezintă cea mai ridicată rată de eroare estimată. Din cauza celor doi factori combinați, acest grup de politici este, de departe, cel mai mare contribuitor la rata de eroare globală estimată (44 %, respectiv echivalentul a 2,1 puncte procentuale din rata de eroare globală estimată). Cu un volum similar de cheltuieli, grupul de politici Agricultură: susținerea pieței și sprijinul direct contribuie la rata de eroare globală estimată cu aproximativ jumătate din contribuția grupului de politici Politica regională, transporturi și energie.

Măsurile corective au un impact pozitiv asupra reducerii ratei de eroare

Statele membre și Comisia recurg la măsuri corective în scopul protejării bugetului UE în cazul unor sisteme de control lipsite de eficacitate sau al unor cheltuieli neconforme cu reglementările. Dacă nu ar fi fost aplicate astfel de măsuri corective pentru plățile aferente exercițiului 2013 care au fost auditate de Curte, rata de eroare globală estimată ar fi fost de 6,3 % în loc de 4,7 %.

Totuși, se mai pot realiza multe progrese în direcția reducerii ratei de eroare estimate, printr-o mai bună utilizare a sistemelor de control existente și a măsurilor corective. Curtea a constatat că, pentru o mare parte din operațiunile afectate de erori din cadrul domeniilor care fac obiectul gestiunii partajate, autoritățile statelor membre dispuneau de informații suficiente care să le fi permis detectarea și corectarea acestor erori înainte de solicitarea rambursării de către Comisie. Cu titlu de exemplu, dacă erorile respective ar fi fost corectate, rata de eroare estimată pentru grupul de politici Politica regională, transporturi și energie ar fi scăzut de la 6,9 % la 3,9 %, rata aferentă grupului de politici Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate ar fi scăzut de la 6,7 % la 2,0 %, iar rata estimată pentru grupul Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale ar fi fost de 1,9 % în loc de 3,1 %.

Noi provocări în ceea ce privește prezentarea unor informații financiare fiabile

Atunci când sunt raportate măsurile corective menționate anterior, nu se face o distincție clară între diferitele tipuri principale de ajustări corective, iar informațiile sunt prezentate, în mare parte, în afara sistemului contabil. Această situație îngreunează realizarea unei analize mai aprofundate și reduce exactitatea cifrelor prezentate în conturi și în situațiile financiare conexe.

O altă evoluție este reprezentată de utilizarea tot mai frecventă a instrumentelor financiare. Acestea furnizează sprijin pentru investiții în cadrul unor proiecte care se bucură de viabilitate economică potențială, prin intermediul împrumuturilor, al garanțiilor, al participării la capital sau al altor mecanisme de preluare a riscurilor. Având în vedere structura complexă a instrumentelor financiare, este nevoie de o atenție specială pentru evaluarea și înregistrarea lor în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public.

Creșterea continuă a sumelor care vor trebui să fie finanțate din bugetele viitoare

Printre caracteristicile cele mai importante ale gestiunii bugetare și financiare ale UE în 2013, se pot număra:

οo creștere semnificativă, prin intermediul unor bugete rectificative, a volumului plăților pe care Comisia a fost autorizată să le efectueze, creștere care a atins 9,6 % din bugetul inițial;

οo creștere continuă a obligațiilor de efectuare a unor plăți în viitor (creștere care a atins 2,6 %), în pofida unui nivel deja ridicat al plăților;

οun interval de timp care continuă să fie lung (mai mare de doi ani, în medie) între asumarea inițială a angajamentului și acceptarea de către Comisie a declarațiilor de cheltuieli;

οfaptul că, până la sfârșitul exercițiului financiar 2012, nu fuseseră plătite beneficiarilor finali decât 37 % din fondurile care au fost transferate în contul instrumentelor de inginerie financiară și

οneînregistrarea cu titlu de venituri a unei sume în valoare de 259 de milioane de euro, acumulată din 2008, reprezentând fonduri restituite, plăți de dobânzi și dividende.

Ce sunt angajamentele și ce sunt plățile?

Bugetul UE este format din două componente: angajamentele (sume care urmează a fi plătite în cursul exercițiului curent sau al exercițiilor viitoare) și plățile (care se referă la fondurile plătite în cursul exercițiului curent). Plățile se pot efectua doar în cazul în care există un angajament valid în acest sens. Plafoanele anuale care se aplică angajamentelor și plăților sunt stabilite în cadrul financiar multianual convenit între Consiliu și Parlament.

Natura programelor de cheltuieli ale UE, în special intervalul lung de timp cuprins între asumarea unui angajament și efectuarea unei plăți, determină o presiune din ce în ce mai mare asupra bugetelor viitoare disponibile pentru plăți. O dovadă în acest sens o constituie majorarea considerabilă a bugetului pentru plăți aferent exercițiului 2013. Se preconizează că această situație va afecta într-un mod similar și bugetele viitoare.

Cum se poate ameliora gestiunea bugetară și financiară?

În opinia Curții, Comisia ar trebui:

οsă publice informații mai utile cu privire la funcționarea mecanismelor corective (și anume, informații referitoare la momentul aplicării acestor mecanisme, la cauza aplicării lor și la natura lor) și să ofere o mai mare certitudine privind exactitatea cifrelor pe care le prezintă, asigurându-se că informațiile sunt înregistrate în cadrul sistemelor contabile convenționale;

οsă înregistreze și să evalueze toate instrumentele financiare și instrumentele de inginerie financiară în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public, în special prin intermediul unor proceduri fiabile de identificare și de înregistrare a scăderii valorii activelor;

οsă furnizeze informații privind disponibilitățile bănești păstrate în așteptarea transferării lor către beneficiarii finali;

οsă elaboreze și să publice previziuni pe termen lung ale fluxurilor de numerar, urmând ca acestea să fie actualizate anual. Aceste previziuni ar trebui să ajute factorii interesați să evalueze cerințele viitoare în materie de plăți și prioritățile bugetare.

Doriți să aflați mai multe? Informații complete privind principalele constatări sunt prezentate în capitolul 1 – „Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia” – din Raportul anual pe 2013 privind execuția bugetului UE.

Obținerea de rezultate cu ajutorul fondurilor UE

Fondurile pe care le acordă Uniunea ar trebui să fie cheltuite respectând principiile bunei gestiuni financiare, și anume economicitate (economie), eficiență și eficacitate. În obținerea unei performanțe bune sunt implicate elemente precum resursele (mijloacele financiare, umane, materiale, organizaționale sau de reglementare necesare pentru implementarea unui anumit program), realizările („produsele” livrabile ale programului), rezultatele (efectele imediate ale programului asupra destinatarilor direct vizați sau asupra beneficiarilor) și impacturile (schimbările survenite pe termen lung în societate care pot fi atribuite, cel puțin parțial, acțiunii UE). Curtea evaluează aceste aspecte în cadrul auditurilor sale ale performanței.

Accent insuficient pus pe performanță

În cursul perioadei de programare 2007-2013, accentul a fost pus pe absorbția fondurilor UE (pe baza principiului „tot ce nu este cheltuit se pierde”) și pe conformitatea utilizării acestora, mai degrabă decât pe o bună performanță. De exemplu, alegerea proiectelor care să beneficieze de finanțare din partea UE s-a axat, în primul rând, pe necesitatea de a cheltui fondurile UE disponibile, în al doilea rând pe obligația respectării normelor și numai în al treilea rând – și într-o măsură limitată – pe obținerea rezultatelor și a impactului scontat. Accentul insuficient pus pe performanță reprezintă o deficiență fundamentală a modului în care este concepută o mare parte din bugetul UE.

Comisia susține că perioada de programare 2014-2020 pune un accent mai puternic pe performanță, stimulentul principal în acest sens fiind reprezentat de rezervele de performanță. Prin intermediul acestor rezerve, Comisia va reține 6 % din fondurile alocate unui stat membru dat până la momentul în care performanța acestuia va fi considerată satisfăcătoare. În practică, totuși, eliberarea fondurilor va fi în continuare condiționată de indicatorii de resurse și de indicatorii de realizări. Comisia nu va recurge la indicatori de rezultat decât în anumite domenii.

Pentru ca rezervele de performanță să funcționeze într-un mod mai eficace, Comisia va trebui să reușească să negocieze niveluri-țintă și obiective de etapă adecvate la începutul perioadei de programare și să obțină în timp util date exacte și fiabile de la statele membre pentru a putea stabili dacă nivelurile-țintă au fost atinse sau nu.

Raportarea nu este adaptată la cultura performanței spre care se țintește

Raportarea cu privire la performanță la nivelul întregului buget este fragmentară, fiind dispersată în mai multe rapoarte cu caracter general. Acestea nu acoperă progresele care se înregistrează în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și nici nu oferă o imagine de ansamblu asupra rezultatelor obținute din perspectiva valorii adăugate europene. Totuși, al patrulea raport de evaluare reprezintă un pas în direcția cea bună, având în vedere că acesta încearcă să stabilească o legătură între principalele programe financiare și informațiile disponibile cu privire la performanță relevante pentru Strategia Europa 2020.

La nivelul diferitelor direcții generale din cadrul Comisiei, obiectivele în materie de performanță legate de responsabilitățile lor referitoare la politici se stabilesc în planurile de gestiune, urmând a se raporta cu privire la realizarea acestor obiective în rapoartele anuale de activitate. Examinarea de către Curte a planurilor de gestiune și a rapoartelor anuale de activitate elaborate de direcțiile generale din cadrul Comisiei a evidențiat faptul că asigurarea oferită se limitează la aspectele legate de regularitate și de controlul intern, nefiind abordate aspectele legate de performanță. Mai mult, obiectivele erau stabilite la un nivel prea general, nefiind adaptate nevoilor în materie de gestiune, iar indicatorii selectați nu erau întotdeauna adecvați pentru măsurarea performanței.

Valoarea adăugată a fondurilor acordate de UE nu este demonstrată în toate cazurile

Cele 19 rapoarte speciale adoptate de Curte în 2013 cu privire la o gamă largă de teme cu relevanță pentru auditul performanței examinează dacă intervențiile UE au fost gestionate în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare (economicitate, eficiență și eficacitate).

Curtea a examinat învățămintele care pot fi desprinse din rapoartele sale speciale din 2013 în vederea elaborării noilor programe și proiecte pentru perioada de programare 2014-2020 și a formulat următoarele constatări:

οNu a fost obținută întotdeauna o valoare adăugată europeană.

Exemplu: Fondul european de ajustare la globalizare

Fondul european de ajustare la globalizare indemnizează lucrătorii afectați de disponibilizări în masă. Curtea a constatat că o treime din finanțarea furnizată de acest fond ar fi fost plătită oricum de statele membre. (Raportul special nr. 7/2013: „A generat Fondul european de ajustare la globalizare o valoare adăugată din partea Uniunii Europene în demersul de reinserție a lucrătorilor disponibilizați?”)

οÎn mai multe cazuri, a fost constatat un potențial „efect de balast”, în sensul că beneficiarii ar fi întreprins acțiunile respective chiar și în absența finanțării acordate de UE.

Exemplu: Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor

Comisia nu demonstrase într-o măsură suficientă că finanțarea acordată de UE prin Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (un instrument financiar menit să îmbunătățească accesul la finanțare, obținută prin îndatorare, pentru activități de cercetare) conduce la investiții care depășesc suma pe care beneficiarii ar fi investit-o oricum și în absența finanțării respective. (Raportul special nr. 2/2013: „A asigurat Comisia punerea eficientă în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare?”)

Cea mai mare parte a recomandărilor Curții sunt puse în aplicare

Urmărirea acțiunilor întreprinse pentru a da curs recomandărilor formulate în urma auditurilor performanței efectuate de Curte constituie un element esențial în ciclul asigurării răspunderii de gestiune și încurajează Comisia să pună în aplicare în mod eficace recomandările formulate în rapoartele Curții. Curtea a examinat modul în care Comisia a pus în aplicare recomandările care au fost formulate în opt rapoarte speciale adoptate în perioada 2007-2010 și a constatat că au fost puse în aplicare 79 % din recomandări, fie în integralitate, fie în majoritatea privințelor.

Curtea recomandă Comisiei:

οsă își raționalizeze cadrul de raportare cu privire la performanță, cu prilejul următoarei revizuiri a Regulamentului financiar;

οsă se asigure că raportul de evaluare conține o sinteză care să reunească toate informațiile disponibile referitoare la progresele obținute în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și

οsă își dezvolte în continuare sistemul de gestionare a performanței și de raportare cu privire la aceasta, astfel încât să își poată asuma responsabilitatea pentru buna gestiune financiară și pentru contribuția bugetului UE la realizările în materie de politici.

Doriți să aflați mai multe? În capitolul 10 –„Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE” – din Raportul anual pe 2013 privind execuția bugetului UE, sunt prezentate informații complete referitoare la evaluarea performanței de către Curtea de Conturi Europeană. Toate rapoartele speciale sunt disponibile pe site-ul Curții de Conturi Europene: http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx

O privire mai atentă asupra veniturilor și a domeniilor de cheltuieli

Veniturile
149,5 miliarde de euro

Ce am auditat

Auditul a acoperit veniturile Uniunii Europene, cu ajutorul cărora aceasta își finanțează bugetul. În 2013, contribuțiile calculate pe baza VNB-ului statelor membre și pe baza TVA-ului perceput de acestea au reprezentat 74 % și, respectiv, 10 % din veniturile UE. Taxele vamale percepute pentru importuri și taxa pe producția de zahăr, colectate de administrațiile statelor membre în numele Uniunii, au reprezentat 10 % din venituri. Restul de 6 % constituie alte venituri.

Explicații privind auditul veniturilor UE

Veniturile Uniunii Europene bazate pe VNB și pe TVA se calculează pe baza unor statistici și a unor estimări macroeconomice furnizate de statele membre. Auditul efectuat de Curte cu privire la regularitatea operațiunilor subiacente acoperă doar prelucrarea de către Comisie a acestor date, nu și modul în care au fost generate inițial datele respective de către autoritățile statelor membre. În consecință, concluzia la care ajunge Curtea în urma auditului se referă la impactul pe care eventualele erori produse la nivelul Comisiei îl au asupra cuantumului global al veniturilor.

În ceea ce privește taxele vamale, Curtea examinează tratamentul asigurat de Comisie cu privire la situațiile taxelor constatate transmise de statele membre, precum și controalele realizate în statele membre selectate.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare? | Rata de eroare estimată: | Sistemele de control examinate:
Nu | 0,0 % (2012: 0,0 %) | Eficace

Curtea atrage atenția asupra problemei datelor privind economia neobservată, care sunt luate în considerare la calcularea contribuțiilor bazate pe VNB ale statelor membre. Aceste date nu sunt armonizate în mod suficient între statele membre.

Rezervele reprezintă o modalitate care permite aducerea de corecții elementelor îndoielnice care apar în datele VNB transmise de statele membre. Există o rezervă generală formulată cu privire la datele VNB ale Greciei aferente exercițiilor 2008 și 2009, deoarece aceste date se bazează în continuare pe estimări preliminare. Aceasta este doar o parte din problema care afectează conturile naționale ale Greciei.

Autoritățile vamale ale statelor membre efectuează controale cu scopul de a verifica dacă reglementările în materie de clasificare tarifară și de import sunt respectate de importatori. Potrivit celor constatate de Curte, calitatea acestor controale varia considerabil în rândul statelor membre vizitate. O consecință potențială este ca importatorii să fie tentați să declare mărfurile într-un stat membru diferit de cel în care sunt domiciliați pentru a reduce probabilitatea de a face obiectul unor controale și pentru a complica colectarea taxelor datorate. Un exemplu în care pare să se fi produs această situație este cel al unui importator care a descărcat în Hamburg (Germania) mărfuri textile provenite din China și apoi le-a transportat la Rotterdam (Țările de Jos), unde au fost declarate în vederea punerii lor în liberă circulație. Mărfurile au fost ulterior transportate pe cale rutieră în Polonia în vederea comercializării lor.

Ce recomandăm

Curtea formulează în atenția Comisiei următoarele recomandări:

οsă promoveze armonizarea între statele membre a metodologiilor utilizate pentru compilarea datelor privind economia neobservată;

οsă pună în aplicare și să monitorizeze îndeaproape un plan de acțiune detaliat, cu etape clare, cu ajutorul căruia să se remedieze problemele întâmpinate în compilarea conturilor naționale ale Greciei și

οsă stabilească standarde minime pentru controalele efectuate de autoritățile vamale ale statelor membre, astfel încât să se permită o mai bună direcționare a acestor controale către importatorii care prezintă riscuri.

Doriți să aflați mai multe? În capitolul 2 din Raportul anual pe 2013 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană cu privire la veniturile UE.

Agricultură: susținerea pieței și sprijinul direct
45,0 miliarde de euro

Ce am auditat

Acest domeniu de cheltuieli acoperă Fondul european de garantare agricolă (FEGA), unul dintre cele două instrumente principale ale politicii agricole comune a UE. Această politică vizează creșterea productivității agriculturii, asigurarea unui nivel de trai echitabil pentru populația agricolă, stabilizarea piețelor și garantarea siguranței aprovizionării cu produse alimentare la prețuri rezonabile. Gestiunea cheltuielilor este partajată cu statele membre.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare? | Rata de eroare estimată: | Sistemele de control examinate:
Da | 3,6 % (2012: 3,8 %) | Parțial eficace

Majoritatea cheltuielilor din acest domeniu se calculează pe baza suprafeței de teren agricol. Un număr mare dintre erorile cuantificabile sunt cauzate de declarații sau cereri de plată inexacte depuse de beneficiari, cea mai frecventă eroare fiind reprezentată de supradeclararea suprafeței de teren (a se vedea exemplul).

Exemplu: Supradeclarări – cereri de sprijin pentru terenuri neeligibile

În Germania, Irlanda, Grecia, Franța, Polonia și România*, anumite terenuri declarate ca fiind pășuni permanente și pentru care, în virtutea acestui fapt, s-au acordat plăți, erau, de fapt, acoperite total sau parțial cu vegetație neeligibilă (și anume cu o pătură deasă de tufișuri sau cu arbori). Aceste terenuri neeligibile ar fi trebuit să fie excluse de la plata ajutorului din partea UE. În Grecia, această eroare s-a produs deoarece terenurile respective au fost clasificate ca pășuni eligibile și au fost înregistrate ca atare în sistemul de identificare a parcelelor agricole.

*Notă privind nominalizarea anumitor state membre în cadrul exemplelor: Dată fiind abordarea sa în materie de eșantionare, Curtea nu auditează operațiunile din fiecare stat membru, din fiecare stat beneficiar și/sau din fiecare regiune în fiecare an. Exemplele de erori sunt furnizate cu scopul de a ilustra tipurile de eroare cele mai frecvente. Ele nu constituie o bază pentru formularea unor concluzii cu privire la statele membre, la statele beneficiare și/sau la regiunile în cauză.

Beneficiarii de sprijin financiar acordat de UE în cadrul tuturor schemelor de ajutor direct prin intermediul FEGA au obligația legală de a îndeplini anumite cerințe de „ecocondiționalitate”. Aceste cerințe privesc protecția mediului, sănătatea publică, sănătatea animalelor și a plantelor, bunăstarea animalelor, precum și menținerea terenurilor agricole în bune condiții agricole și de mediu. Nerespectarea acestor obligații de către fermieri are drept consecință reducerea ajutorului care le este acordat. În urma testelor sale, Curtea a constatat încălcări în cazul a 25 % din operațiunile care sunt supuse acestor obligații în materie de ecocondiționalitate.

Pentru un număr considerabil de operațiuni care au fost afectate de erori, autoritățile statelor membre dispuneau de informații suficiente care să le fi permis detectarea și corectarea acestor erori înainte de solicitarea rambursării de către Comisie. Dacă aceste informații ar fi fost utilizate pentru corectarea erorilor înainte de declararea cheltuielilor către Comisie, rata de eroare estimată pentru acest domeniu ar fi fost de 2,5 %.

În urma examinării efectuate de Curte cu privire la sistemele integrate de administrare și control (IACS) din patru state membre (Germania, Irlanda, Franța și Italia), s-au constatat:

οdeficiențe la nivelul procedurilor de control administrativ, inclusiv în ceea ce privește calitatea bazelor de date în trei state membre (Irlanda, Franța și Italia);

οdeficiențe în ceea ce privește calitatea controalelor la fața locului în două state membre (Germania și Italia) și

οdeficiențe la nivelul procedurilor de recuperare a plăților necuvenite în două state membre (Irlanda și Italia).

În pofida deficiențelor detectate în urma auditului, IACS contribuie, per ansamblu, în mod semnificativ la prevenirea erorilor din cadrul cheltuielilor pe care le acoperă.

În statele membre care au aderat în 2004 sau ulterior, grupurile de producători de fructe și legume pot beneficia de ajutor acordat de UE. Pentru a li se recunoaște calitatea de grup de producători, aceste organizații trebuie să îndeplinească anumite condiții legate de numărul de membri și de dimensiunea relativă a acestora. Curtea a constatat că nouă dintre cele 40 de grupuri de producători din Polonia care au făcut obiectul auditului nu îndeplineau condițiile stabilite. În Raportul său anual de activitate pe 2013, Comisia a declarat că a emis o rezervă pentru 25 % din cuantumul total al cheltuielilor din cadrul acestei măsuri expuse unui risc în Polonia.

Ce recomandăm

Curtea a formulat următoarele recomandări:

οComisia și statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a se asigura că IACS este utilizat la potențialul său maxim, de exemplu asigurându-se că eligibilitatea și dimensiunile parcelelor agricole sunt evaluate și înregistrate în mod corect și

οComisia ar trebui să monitorizeze măsurile de remediere luate în ceea ce privește deficiențele care afectează ajutorul acordat de UE pentru grupurile de producători din Polonia.

Doriți să aflați mai multe? În capitolul 3 din Raportul anual pe 2013 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile UE în domeniul susținerii pieței și sprijinului direct în agricultură.

Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate
15,6 miliarde de euro

Ce am auditat

Acest domeniu de cheltuieli acoperă dezvoltarea rurală, mediul și politicile climatice, afacerile maritime și pescuitul și sănătatea și protecția consumatorilor.

Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) reprezintă 88 % din plățile din acest domeniu. Gestiunea cheltuielilor este partajată cu statele membre. FEADR cofinanțează cheltuielile aferente dezvoltării rurale prin intermediul programelor de dezvoltare rurală ale statelor membre. Cheltuielile acoperă atât măsuri legate de suprafață (precum plățile de agromediu și plățile compensatorii acordate fermierilor din zonele cu handicapuri naturale), cât și măsuri care nu sunt legate de suprafață (precum modernizarea exploatațiilor agricole și înființarea unor servicii de bază pentru economia și populația rurală).

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare? | Rata de eroare estimată: | Sistemele de control examinate:
Da | 6,7 % (2012: 7,9 %) | Parțial eficace

Motivul care a stat la baza majorității erorilor a fost nerespectarea cerințelor de eligibilitate, în special cele privind angajamentele de agromediu (a se vedea exemplul), cerințele specifice pentru proiectele de investiții și normele în materie de achiziții.

Exemplu: Nerespectarea angajamentelor de agromediu

Un fermier din Sardinia (Italia) a primit o compensație pentru că nu a utilizat produse de protecție a plantelor care sunt nocive pentru mediu la culturile sale de anghinare. Cu ocazia vizitei la fața locului, Curtea a constatat că beneficiarul utilizase astfel de produse de 12 ori în cursul perioadei examinate. În aceste condiții, plata era neeligibilă.

Cazuri similare de nerespectare a cerințelor de agromediu au fost detectate și în Piemonte (Italia), Ungaria, Țările de Jos, Polonia și România.

Pentru un număr considerabil de operațiuni care au fost afectate de erori, autoritățile statelor membre dispuneau de informații suficiente care să le fi permis detectarea și corectarea acestor erori înainte de solicitarea rambursării de către Comisie. Dacă aceste informații ar fi fost utilizate pentru corectarea erorilor înainte de declararea cheltuielilor către Comisie, rata de eroare estimată pentru acest domeniu ar fi fost de 2,0 %.

Examinarea de către Curte a sistemelor de control din domeniul dezvoltării rurale a evidențiat:

οdeficiențe la nivelul controalelor privind condițiile de eligibilitate, cum ar fi nedetectarea TVA-ului neeligibil sau a riscului dublei finanțări (în șapte din opt state membre examinate: Germania, Spania, Italia, Letonia, Malta, România și Slovenia, excepția făcând-o Polonia);

οevaluarea insuficientă a caracterului rezonabil al costurilor (în toate cele patru state membre examinate: Italia, Letonia, Polonia și România);

οdeficiențe la nivelul conceperii și al implementării controalelor în materie de ecocondiționalitate (în toate cele patru state membre examinate: Republica Cehă, Spania, Italia și Malta). Ecocondiționalitatea îi obligă pe beneficiari să îndeplinească anumite condiții pentru a putea fi eligibili pentru finanțare, cum ar fi anumite standarde sociale și de mediu și

οdeficiențe la nivelul controalelor privind normele în materie de achiziții (în toate cele trei state membre examinate: Italia, Letonia și Malta; a se vedea exemplul).

Exemplu: Controale insuficiente la nivelul statelor membre privind normele în materie de achiziții

Într-un caz din Letonia, beneficiarul era chiar agenția de plăți. Aceasta primise 2 milioane de euro reprezentând sprijin FEADR pentru finanțarea sistemului său informatic externalizat. Contractul aferent intra sub incidența normelor în materie de achiziții publice. Potrivit celor constatate de Curte, procedura de atribuire a contractului pentru sistemul informatic și pentru activitățile ulterioare de mentenanță era afectată de mai multe erori grave. De exemplu, agenția de plăți a recurs la o procedură negociată în loc să desfășoare o procedură deschisă sau restrânsă, așa cum prevede legislația. Nerespectarea procedurilor prevăzute de legislație face ca aceste cheltuieli să fie neeligibile pentru finanțare din partea UE.

Ce recomandăm

Curtea formulează următoarele recomandări în domeniul dezvoltării rurale:

οstatele membre ar trebui să amelioreze modul de desfășurare a controalelor lor administrative, utilizând toate informațiile relevante de care dispun agențiile de plăți. Acest lucru poate permite detectarea și corectarea majorității erorilor;

οstatele membre ar trebui să se asigure că planurile de acțiune care vizează ratele de eroare estimate ridicate din domeniul dezvoltării rurale includ toate regiunile și acoperă toate măsurile, în special măsurile de investiții, și țin seama de constatările de audit ale Comisiei și ale Curții.

Doriți să aflați mai multe? În capitolul 4 din Raportul anual pe 2013 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile UE în domeniul dezvoltării rurale, mediului, pescuitului și sănătății.

Politica regională, transporturi și energie
45,5 miliarde de euro

Ce am auditat

Auditul a acoperit politica regională (reprezentând 96 % din plățile aferente acestui domeniu), care este finanțată, în cea mai mare parte, prin Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și prin Fondul de coeziune. Politica regională are drept scop consolidarea coeziunii economice și sociale din cadrul Uniunii Europene, prin reducerea decalajelor de dezvoltare dintre diferitele regiuni. Gestionarea cheltuielilor aferente politicii regionale este partajată cu statele membre și presupune cofinanțarea de proiecte în cadrul unor programe de cheltuieli aprobate.

Domeniile energiei și transporturilor reprezintă restul de 4 % din cadrul acestui domeniu de cheltuieli auditat. Politicile privind energia și transporturile urmăresc să pună la dispoziția cetățenilor și a întreprinderilor din Europa sisteme și servicii energetice și de transport sigure, sustenabile și competitive. Aceste cheltuieli sunt gestionate în mod direct de Comisie.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare? | Rata de eroare estimată: | Sistemele de control examinate:
Da | 6,9 % (2012: 6,8 %) | Parțial eficace

Curtea a detectat erori grave la nivelul achizițiilor publice, care reprezintă 39 % din rata de eroare estimată. Valoarea contractuală totală estimată pentru cele 122 de proceduri de achiziții publice examinate a fost de 4,2 miliarde de euro.

Exemplu: Utilizarea nejustificată a atribuirii directe

Contractele de lucrări de construcții suplimentare pentru un terminal pentru pasageri din cadrul unui aeroport din Germania au fost atribuite în mod direct contractantului inițial. Necesitatea executării acestor lucrări suplimentare a apărut mai degrabă ca urmare a insuficiențelor de la nivelul elaborării, al planificării și al implementării proiectului decât ca urmare a unor circumstanțe imprevizibile. În astfel de cazuri, atribuirea directă nu este conformă cu legislația, iar lucrările suplimentare ar fi trebuit să facă obiectul unei licitații.

Cazuri similare de atribuire directă nejustificată au fost identificate și în cadrul altor proiecte din Germania, precum și în cadrul unor proiecte din Belgia, Republica Cehă, Spania, Italia și Suedia.

Auditorii Curții verifică, de asemenea, dacă sunt respectate normele UE în materie de ajutoare de stat. Ajutoarele de stat care contravin legislației aduc un avantaj inechitabil entităților beneficiare, denaturând în acest fel piața internă. Erorile legate de ajutoarele de stat s-au aflat la sursa a 17 % din rata de eroare estimată pentru acest domeniu (a se vedea exemplul).

Exemplu: Ajutor de stat acordat unui proiect care era profitabil

Unei întreprinderi din Slovenia, care făcea parte din categoria IMM-urilor, i s-a acordat un ajutor pentru desfășurarea de activități de cercetare și dezvoltare în industria automobilelor. În realitate, însă, această întreprindere era deținută în totalitate de societăți de mari dimensiuni, iar activitățile sale de cercetare erau desfășurate exclusiv în beneficiul acestora. Dat fiind că normele referitoare la finanțarea publică sunt mai stricte pentru întreprinderile de mari dimensiuni, societatea în cauză nu avea dreptul de a beneficia de întregul cuantum al fondurilor care i-au fost acordate.

Situații similare au fost constatate în Bulgaria și în Ungaria.

Pentru un număr considerabil de operațiuni care au fost afectate de erori, autoritățile statelor membre dispuneau de informații suficiente care să le fi permis detectarea și corectarea acestor erori înainte de solicitarea rambursării de către Comisie. Dacă aceste informații ar fi fost utilizate pentru corectarea erorilor înainte de declararea cheltuielilor către Comisie, rata de eroare estimată pentru acest domeniu ar fi fost de 3,9 %.

Auditorii Curții au constatat, în egală măsură, că instrumentele de inginerie financiară continuă să aibă, în 2013, rate scăzute de plată a fondurilor către beneficiarii finali. Aceste fonduri furnizează sprijin întreprinderilor sau unor proiecte urbane prin intermediul participării la capital, al unor împrumuturi sau al unor garanții. Ele primesc o contribuție la momentul constituirii structurii lor juridice și, ulterior, utilizează aceste resurse financiare pentru a acorda sprijin unor proiecte. În total, fuseseră create 940 de instrumente de inginerie financiară în 25 de state membre, dispunând împreună de un pachet financiar de aproximativ 12,6 miliarde de euro.

Ce recomandăm

Curtea formulează în atenția Comisiei următoarele recomandări:

οsă solicite statelor membre să furnizeze, în declarațiile conducerii pe care le prezintă, o confirmare explicită cu privire la eficacitatea controalelor de nivel primar efectuate de către autoritățile de management și autoritățile de certificare;

οsă realizeze o evaluare aprofundată, în conformitate cu prevederile Regulamentului financiar, a problemei constante legate de controalele de nivel primar care au fost efectuate de autoritățile statelor membre în cursul perioadei de programare 2007-2013;

οsă analizeze motivele care stau la baza frecvenței ridicate a cazurilor de nerespectare a normelor UE aplicabile ajutoarelor de stat și

οsă reducă întârzierile constante înregistrate în plata de fonduri UE prin intermediul instrumentelor de inginerie financiară.

Doriți să aflați mai multe? În capitolul 5 din Raportul anual pe 2013 privind execuția bugetului sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile UE în domeniul politicii regionale, transporturilor și energiei.

Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale
16,2 miliarde de euro

Ce am auditat

Auditul a acoperit domeniul de cheltuieli Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, care face parte din politica de coeziune a UE. Principalele obiective pentru care se efectuează cheltuielile în acest domeniu sunt combaterea șomajului, dezvoltarea resurselor umane și promovarea integrării pe piața muncii. Fondul social european (FSE) constituie principalul instrument de implementare a politicii în domeniul ocupării forței de muncă și al afacerilor sociale, reprezentând 98 % din plățile aferente acestui domeniu de cheltuieli în 2013. FSE finanțează investiții în capitalul uman prin intermediul unor măsuri de formare și al altor măsuri în favoarea ocupării forței de muncă. Gestiunea cheltuielilor este partajată cu statele membre.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare? | Rata de eroare estimată: | Sistemele de control examinate:
Da | 3,1 % (2012: 3,2 %) | Parțial eficace

Majoritatea erorilor detectate – 93 % din rata de eroare estimată – priveau rambursări de cheltuieli neeligibile sau rambursări efectuate pentru proiecte neeligibile sau pentru beneficiari ori participanți neeligibili (a se vedea exemplul). Restul erorilor erau legate de achizițiile publice.

Exemplu: Supradeclararea unor costuri de personal

Conform normelor aplicabile, cheltuielile de regie trebuie să fie alocate în proporția cuvenită proiectelor finanțate cu fonduri UE, după o metodă echitabilă și justificată în mod corespunzător. Într-o școală privată din Portugalia, a fost trecut în contul proiectului finanțat de UE salariul integral al directorului școlii, cu toate că acesta avea și alte responsabilități. În plus, nu a fost respectată limita maximă până la care pot fi cofinanțate salariile.

S-au constatat situații similare în cazul unor proiecte din Germania, Spania, Italia, Polonia și Regatul Unit.

Pentru un număr considerabil de operațiuni care au fost afectate de erori, autoritățile statelor membre dispuneau de informații suficiente care să le fi permis detectarea și corectarea acestor erori înainte de solicitarea rambursării de către Comisie. Dacă aceste informații ar fi fost utilizate pentru corectarea erorilor înainte de declararea cheltuielilor către Comisie, rata de eroare estimată pentru acest domeniu ar fi fost de 1,8 %.

Pe baza unei recomandări a Curții, posibilitatea de a recurge la sume forfetare sau la plăți pe bază de rate forfetare în locul rambursării „costurilor reale” a fost extinsă în 2009, cu scopul de a reduce probabilitatea de producere a unor eventuale erori și sarcina administrativă care revine promotorilor de proiecte. În auditul pe care l-a realizat pentru 2013, Curtea nu a detectat nicio eroare cuantificabilă care să fie legată în mod specific de utilizarea unor sume forfetare sau a plăților pe bază de rate forfetare. Aceasta indică faptul că proiectele ale căror costuri sunt declarate prin utilizarea unor astfel de opțiuni de plată sunt mai puțin expuse riscului de eroare.

Ce recomandăm

Curtea formulează în atenția Comisiei următoarele recomandări:

οsă încurajeze statele membre să consolideze controalele pe care le realizează în ceea ce privește normele privind achizițiile publice, costurile fără legătură cu proiectul sau proiectele fără valoare adăugată europeană;

οsă se asigure că statele membre soluționează problema declarării, în cazul proiectelor finanțate de UE, a unor costuri de personal la tarife mai ridicate în comparație cu proiectele finanțate cu fonduri naționale și

οsă se asigure că statele membre au luat în considerare toate posibilitățile de simplificare permise de regulamentele privind fondurile structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020.

Doriți să aflați mai multe? În capitolul 6 din Raportul anual pe 2013 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile UE în domeniul ocupării forței de muncă și afacerilor sociale.

Relații externe, ajutor și extindere
6,0 miliarde de euro

Ce am auditat

Acest domeniu de cheltuieli acoperă cheltuielile efectuate în legătură cu relațiile externe, dezvoltarea și ajutorul umanitar, precum și măsurile pentru țările candidate și pentru țările în curs de aderare la UE. Țările în care se desfășoară proiectele de dezvoltare sunt în număr de peste 150, iar la nivelul organizațiilor de implementare există o diversitate foarte mare în ceea ce privește dimensiunile și experiența. Pentru a putea fi eligibile pentru sprijin din partea UE, proiectele trebuie să respecte condițiile prevăzute în acordurile de finanțare specifice, precum și alte norme care privesc, de exemplu, procedurile de achiziții și de atribuire a contractelor. Execuția cheltuielilor se realizează în mod direct de către direcțiile generale ale Comisiei, fie la nivel central din Bruxelles, fie la nivelul delegațiilor UE din țările beneficiare sau în comun cu organizații internaționale.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare? | Rata de eroare estimată: | Sistemele de control examinate:
Da | 2,6 % (2012: 3,3 %) | Parțial eficace

Majoritatea erorilor priveau cheltuieli neeligibile suportate la nivelul beneficiarului final, cum ar fi cheltuieli efectuate în afara perioadei de eligibilitate, includerea unor cheltuieli neeligibile (de exemplu, TVA, cheltuieli de personal și cheltuieli de regie nejustificate) în declarațiile de cheltuieli ale proiectelor și cheltuieli necoroborate de documente justificative adecvate.

Exemplu: Cheltuieli nesuportate

Comisia a aprobat o contribuție în valoare de 9,5 milioane de euro în favoarea Programului Națiunilor Unite pentru Dezvoltare, pentru promovarea dezvoltării sociale în Moldova. În 2013, Comisia a acceptat în vederea rambursării contracte cu o valoare cumulată de 1,8 milioane de euro, pentru care nu fuseseră suportate însă niciun fel de cheltuieli subiacente.

Comisia a validat cheltuieli de preaderare în valoare totală de 150 de milioane de euro în lipsa unei documentații justificative care să confirme că aceste cheltuieli fuseseră efectiv suportate și că erau eligibile. Sumele validate se bazau pe estimările proprii ale Comisiei și nu pe costuri suportate, plătite și acceptate, confirmate de documente justificative. În urma detectării de către Curte a acestei erori sistemice, Comisia a procedat la corecții contabile pentru operațiunile vizate.

EuropeAid, care este una dintre direcțiile generale ale Comisiei, gestionează majoritatea cheltuielilor cu acțiunile externe din cadrul bugetului UE. Sistemele examinate ale EuropeAid sunt evaluate ca fiind parțial eficace. În mai 2013, EuropeAid a adoptat un plan de acțiune cu scopul de a aborda principalele deficiențe identificate.

Ce recomandăm

Curtea recomandă Comisiei:

οsă se asigure că instrucțiunile adresate personalului precizează faptul că validările și închiderile de plăți trebuie efectuate numai pe baza cheltuielilor suportate, și nu pe baza estimărilor lor proprii. Comisia a convenit deja să își modifice în consecință procedura de validare și închidere.

Doriți să aflați mai multe? În capitolul 7 din Raportul anual pe 2013 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile de la bugetul UE în domeniul relațiilor externe, ajutorului și extinderii.

Cercetare și alte politici interne
10,4 miliarde de euro

Ce am auditat

Principala componentă a acestui domeniu de cheltuieli este reprezentată de proiectele de cercetare și inovare, care au beneficiat de plăți în valoare de 7,7 miliarde de euro în 2013. Alte politici interne includ cheltuieli efectuate pentru un evantai larg de obiective de politici, cum ar fi educația și cultura, securitatea, migrația sau măsurile pentru combaterea efectelor crizei financiare. Majoritatea cheltuielilor sunt gestionate în mod direct de Comisie.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare? | Rata de eroare estimată: | Sistemele de control examinate
Da | 4,6 % (2012: 3,9 %) | Parțial eficace

Majoritatea plăților din acest domeniu de cheltuieli iau forma rambursării de către Comisie a costurilor înscrise de beneficiarii fondurilor în declarațiile de cheltuieli aferente proiectelor. Erorile pot apărea atunci când beneficiarii declară costuri neeligibile, care nu sunt detectate de sistemele de control înainte de rambursarea lor de către Comisie. Pentru 35 % din rata de eroare estimată, cauza o reprezintă costurile cu personalul calculate în mod incorect sau neeligibile. În această categorie sunt incluse situațiile în care sunt declarate costurile cu personalul prevăzute în buget în locul costurilor efective sau situațiile în care sunt declarate costuri pentru intervale de timp care nu au fost petrecute în cadrul proiectului.

În afară de faptul că nu respectă normele care reglementează cheltuielile, rambursarea unor costuri neeligibile afectează, totodată, implementarea cu succes a obiectivelor politicii și limitează așadar valoarea adăugată adusă de sprijinul acordat de UE (a se vedea exemplul).

Exemplu: Cheltuielile neeligibile reduc valoarea adăugată europeană

UE acordă finanțare pentru sprijinirea efectuării unor controale eficiente și eficace la frontierele externe ale UE. Curtea a examinat un proiect din Spania care consta în achiziționarea a patru elicoptere ce urmau a fi utilizate în proporție de 75 % din timpul lor de funcționare pentru supravegherea și controlul frontierei externe a UE. Curtea a constatat însă că utilizarea elicopterelor în acest scop reprezenta doar 25 % din timpul lor de funcționare. Aceasta înseamnă că UE ar fi trebuit să plătească doar pentru 25 % din costul elicopterelor, și nu pentru 75 %, așa cum s-a întâmplat.

Unul dintre elementele sistemelor de control aplicabile cheltuielilor din domeniul cercetării este constituit de verificările realizate de Comisie, anterior efectuării plăților, cu privire la declarațiile de cheltuieli prezentate și la rapoartele privind progresele înregistrate de proiectele finanțate. Curtea a pus în evidență faptul că Comisia nu aplică întotdeauna proceduri uniforme, ceea ce poate reduce eficiența programelor și poate crește sarcina administrativă pentru beneficiari.

Ce recomandăm

Curtea formulează în atenția Comisiei următoarele recomandări:

οsă furnizeze, în timp util, orientări coerente și clare destinate beneficiarilor și autorităților statelor membre cu privire la cerințele în materie de eligibilitate și dispozițiile în materie de control pentru noile programe 2014-2020 din domeniul cercetării (Orizont 2020) și pentru alte politici interne și

οsă se asigure că activitățile sale de control sunt bazate într-o mai mare măsură pe analiza riscurilor, prin concentrarea controalelor asupra beneficiarilor cu un înalt nivel de risc (de exemplu, entități cu mai puțină experiență în activitatea cu fonduri din partea Uniunii Europene) și prin reducerea sarcinii generate de controale asupra beneficiarilor care prezintă mai puține riscuri.

Doriți să aflați mai multe? În capitolul 8 din Raportul anual pe 2013 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile UE în domeniul cercetării și al altor politici interne.

Cheltuielile administrative și cheltuielile conexe
10,6 miliarde de euro

Ce am auditat

Cheltuielile administrative și cheltuielile conexe acoperă cheltuielile instituțiilor Uniunii Europene și ale altor organe ale acesteia. Acestea sunt Comisia, Parlamentul, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), Consiliul European și Consiliul, Curtea de Justiție, Curtea de Conturi, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor, Ombudsmanul și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor.

Cheltuielile cu resursele umane (salarii, alocații și pensii) reprezintă 60 % din totalul acestui domeniu de cheltuieli. Cheltuielile referitoare la clădiri, echipamente, energie, comunicații și tehnologia informației reprezintă restul cheltuielilor.

Rezultatele auditurilor desfășurate de Curte cu privire la agențiile Uniunii Europene și la alte organisme descentralizate ale acesteia fac obiectul unor rapoarte anuale specifice, care se publică separat, alături de o sinteză a rezultatelor acestor audituri.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare? | Rata de eroare estimată: | Sistemele de control examinate:
Nu | 1,0 % (2012: 0,0 %) | Eficace

Examinarea majorității sistemelor de control nu a pus în evidență nicio deficiență gravă. Curtea atrage însă atenția asupra erorilor repetate comise în ceea ce privește plata salariilor și a alocațiilor de către Comisie și de către SEAE, precum și asupra deficiențelor care afectează achizițiile constatate la nivelul delegațiilor UE (care sunt gestionate de SEAE).

Ce recomandăm

Curtea a formulat următoarele recomandări:

οComisia și SEAE ar trebui să ia măsuri suplimentare pentru a se asigura că elementele din dosarele membrilor personalului care au un impact asupra plății salariilor și a alocațiilor sunt actualizate și

οSEAE ar trebui să furnizeze sprijin și orientări delegațiilor UE în legătură cu procedurile de achiziții.

Doriți să aflați mai multe? În capitolul 9 din Raportul anual pe 2013 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile administrative și cheltuielile conexe ale UE.

Fondurile europene de dezvoltare (FED)
2,6 miliarde de euro

Ce am auditat

Prin intermediul fondurilor europene de dezvoltare, Uniunea Europeană furnizează ajutor în cadrul cooperării pentru dezvoltare statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și țărilor și teritoriilor de peste mări. Cheltuielile aferente acestor fonduri au drept obiective reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei, precum și promovarea dezvoltării durabile și a integrării statelor ACP și a țărilor și teritoriilor de peste mări în economia mondială.

Fondurile europene de dezvoltare sunt finanțate de statele membre, fac obiectul unor regulamente financiare proprii și sunt gestionate de Comisia Europeană în afara cadrului bugetului general al UE. Acțiunile de asistență externă finanțate de la bugetul FED sunt implementate într-un mediu caracterizat de un grad ridicat de risc, acest risc fiind cauzat, în special, de dispersia geografică a activităților și de capacitatea instituțională și administrativă slabă a țărilor partenere.

Ce am constatat

Fiabilitatea conturilor FED: | Veniturile FED erau afectate de un nivel semnificativ de eroare?
Conturile aferente exercițiului 2013 prezintă în mod fidel situația financiară a fondurilor europene de dezvoltare, rezultatele operațiunilor fondurilor, fluxurile de numerar ale acestora și modificările în structura activelor nete. | Nu
Angajamentele FED erau afectate de un nivel semnificativ de eroare? | Plățile FED erau afectate de un nivel semnificativ de eroare? | Rata de eroare estimată: | Sistemele de control examinate:
Nu | Da | 3,4 % (2012: 3,0 %) | Parțial eficace

Nerespectarea normelor privind achizițiile a stat la baza a aproximativ unei jumătăți din rata de eroare estimată (a se vedea exemplul). O altă sursă semnificativă de erori este reprezentată de absența unor documente care să justifice cheltuielile.

Exemplu: Nerespectarea, de către beneficiar, a normelor privind achizițiile

Curtea a examinat o procedură de achiziție a unor echipamente informatice destinate unui centru de informare pentru întreprinderi, achiziție care a fost finanțată printr-un program de asistență pentru întreprinderi mici și microîntreprinderi. Așa cum a arătat auditul, contractul nu i-a fost atribuit ofertantului care propusese prețul cel mai mic – în pofida faptului că criteriul de atribuire a contractului era tocmai acesta. Eroarea nu a fost detectată de auditorul responsabil, în temeiul contractului-cadru de audit al Comisiei, de efectuarea auditului financiar al acestui program.

Fondurile europene de dezvoltare sunt de asemenea utilizate pentru a acorda sprijin bugetar, ceea ce presupune efectuarea de plăți directe în contul bugetului de stat al unei țări în curs de dezvoltare, sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții. Curtea a detectat erori la nivelul unor operațiuni de sprijin bugetar în cazul cărora îndeplinirea condițiilor nu fusese evaluată în mod corect sau în cazul cărora a fost utilizată o rată de schimb greșită pentru a converti în moneda locală o plată de sprijin bugetar.

EuropeAid, care este una dintre direcțiile generale ale Comisiei, gestionează majoritatea cheltuielilor cu acțiunile externe din cadrul bugetului UE și aproape toate cheltuielile din cadrul FED. Sistemele examinate ale EuropeAid sunt evaluate ca fiind parțial eficace. În mai 2013, EuropeAid a adoptat un plan de acțiune cu scopul de a aborda principalele deficiențe identificate.

Ce recomandăm

Curtea formulează în atenția Comisiei următoarele recomandări:

οsă recupereze dobânzile generate de prefinanțări;

οsă reexamineze modul de cuantificare a beneficiilor controalelor puse în aplicare și

οsă prezinte informații privind progresele înregistrate în ceea ce privește implementarea planului de acțiune destinat să abordeze deficiențele existente la nivelul sistemului de control.

Doriți să aflați mai multe? În Raportul anual pe 2013 referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea și Al zecelea fond european de dezvoltare (FED) sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește fondurile europene de dezvoltare.

Informații de fond

Abordarea auditului – prezentare pe scurt

Opiniile exprimate de Curte în cadrul declarației de asigurare se bazează pe probe obiective obținute prin intermediul unor teste de audit, în conformitate cu standardele internaționale de audit. Această secțiune oferă o scurtă prezentare a modului în care procedează Curtea pentru a-și elabora declarația de asigurare.

Fiabilitatea conturilor

Conturile anuale ale UE furnizează informații complete și exacte?

Bugetul UE are un caracter complex. Direcțiile generale ale Comisiei inițiază, în fiecare an, sute de mii de înregistrări contabile, bazate pe date provenite din numeroase surse diferite (inclusiv de la statele membre). Curtea verifică dacă procesele contabile funcționează în mod corespunzător și dacă datele contabile care rezultă în urma acestor procese sunt exhaustive, corect înregistrate și prezentate în mod adecvat.

οEvaluarea sistemului contabil, pentru a determina dacă acesta reprezintă sau nu o bază corespunzătoare pentru obținerea de date fiabile (exhaustive și exacte).

οVerificarea procedurilor contabile cheie, pentru a determina dacă acestea funcționează corect.

οVerificări analitice ale datelor contabile, pentru a determina dacă acestea sunt prezentate într-un mod coerent și dacă pot fi considerate verosimile.

οTestarea directă a unui eșantion de înregistrări contabile, pentru a determina dacă operațiunile subiacente există efectiv și dacă au fost înregistrate corect.

οVerificarea situațiilor financiare, pentru a determina dacă acestea prezintă în mod fidel situația financiară.

Regularitatea operațiunilor

Sunt operațiunile de venituri și operațiunile de plăți contabilizate cu titlu de cheltuieli¹ ale Uniunii, subiacente conturilor acesteia, conforme cu normele aplicabile?

Execuția bugetului UE implică efectuarea a milioane de plăți către beneficiari aflați atât în Uniunea Europeană, cât și în diverse state de pe tot restul globului. Majoritatea acestor cheltuieli sunt gestionate de statele membre. Pentru a obține probele care îi sunt necesare, Curtea efectuează testări directe ale operațiunilor de venituri și ale plăților contabilizate cu titlu de cheltuieli și, de asemenea, evaluează sistemele prin intermediul cărora se administrează și se verifică toate aceste operațiuni.

οDin ansamblul bugetului UE, se extrag, prin tehnici statistice, diverse eșantioane de operațiuni, pe baza cărora au loc testări detaliate efectuate de auditorii Curții.

οOperațiunile eșantionate se auditează în detaliu, în general la beneficiarii finali (de exemplu: un fermier, un institut de cercetare, o societate care furnizează lucrări sau servicii contractate prin proceduri de achiziții publice), scopul fiind acela de a obține probe directe care să demonstreze că evenimentul subiacent operațiunii este real, că este înregistrat în mod corespunzător și că nu contravine normelor care reglementează efectuarea plăților în cauză.

οSe procedează la analiza erorilor, acestea fiind clasificate drept cuantificabile sau necuantificabile.

οSe calculează impactul erorilor, prin extrapolarea erorilor cuantificabile, sub forma unei rate de eroare „cele mai probabile” (rata de eroare estimată).

οÎn vederea formulării opiniei Curții, rata de eroare estimată este comparată cu pragul de semnificație de 2 %.

οSe evaluează un număr de sisteme de control, pentru a se determina dacă sistemele respective sunt eficace în asigurarea legalității și a regularității operațiunilor gestionate cu ajutorul lor.

οSe iau în considerare și alte informații relevante, precum rapoartele anuale de activitate și rapoartele altor auditori externi.

οConstatările Curții, în totalitatea lor, se discută atât cu autoritățile naționale, cât și cu reprezentanții Comisiei, pentru a se asigura exactitatea faptelor.

οCurtea de Conturi își adoptă opiniile pe baza activităților de audit pe care le-a desfășurat și pe baza rezultatelor pe care le-a obținut.

1Plățile contabilizate cu titlu de cheltuieli: plățile intermediare, plățile finale și plățile în avans validate și închise.

Mai multe informații cu privire la desfășurarea auditului în vederea declarației de asigurare sunt disponibile în anexa 1.1 la Raportul anual pe 2013 privind execuția bugetului UE.

Organizarea și activitățile Curții de Conturi Europene

Curtea de Conturi Europeană, cu sediul la Luxemburg, reprezintă instituția de audit independentă a Uniunii Europene. În cadrul Curții își desfășoară activitatea aproximativ 900 de angajați, care îndeplinesc atât roluri specializate, cât și diverse roluri de sprijin și care provin din toate statele membre ale Uniunii. De la crearea sa, din anul 1977, Curtea a căutat să atragă atenția asupra importanței gestiunii financiare a Uniunii și a contribuit la îmbunătățirea acestei gestiuni.

Rapoartele de audit și opiniile exprimate de Curte reprezintă o componentă esențială a procesului prin care se răspunde pentru gestiunea finanțelor UE. Rapoartele și opiniile exprimate de Curte contribuie la garantarea faptului că cei responsabili de gestiunea bugetului UE dau seamă – în special în cadrul procedurii anuale de descărcare de gestiune – pentru actul de gestiune. Principala instituție responsabilă în acest sens este Comisia, însă celelalte instituții și organe ale Uniunii participă și ele la gestiunea bugetară. De asemenea, statele membre dețin un rol major în cadrul gestiunii partajate.

Sarcinile principale ale Curții sunt următoarele:

οefectuarea de audituri financiare și de audituri ale conformității, ale căror rezultate iau în principal forma unei declarații de asigurare;

οefectuarea de audituri ale performanței, care vizează diferite teme, selectate pentru a maximiza impactul activității Curții, și

οemiterea de avize, cu privire la acte legislative legate de gestiunea bugetară și la diverse alte aspecte semnificative.

Curtea caută să își utilizeze resursele într-un mod care să asigure un bun echilibru între diferitele sale activități, în așa fel încât să se obțină rezultate solide, precum și o acoperire corespunzătoare a diferitelor domenii ale bugetului UE.

Documentele elaborate de Curte

Curtea elaborează:

οrapoarte anuale cu privire la bugetul UE și cu privire la fondurile europene de dezvoltare. Rapoartele anuale constau, în cea mai mare parte, în opiniile din cadrul declarației de asigurare și în prezentarea rezultatelor aflate la baza acesteia și se publică în fiecare an în luna noiembrie;

οrapoarte anuale specifice, în care Curtea își prezintă opiniile de audit rezultate în urma auditului financiar efectuat cu privire la fiecare dintre diferitele agenții și organisme ale UE. În 2014 vor fi publicate 53 de astfel de rapoarte;

οrapoarte speciale, care rezultă în urma unor audituri tematice și care se publică pe tot parcursul anului. Aceste rapoarte au la bază, în cea mai mare parte, audituri ale performanței. În 2014 vor fi publicate în jur de 25 de astfel de rapoarte;

οavize, care sunt utilizate de Parlamentul European și de Consiliu atunci când aprobă acte legislative și alte decizii ale UE care au un impact semnificativ la nivelul gestiunii financiare. În 2014 vor fi publicate șase astfel de rapoarte;

οanalize panoramice, care se axează pe anumite domenii alese ale politicilor UE, analizând provocările de ordin mai general și tendințele pe termen lung. În 2014, urmează a fi publicate două astfel de analize;

οun raport anual de activitate, care furnizează informații și explicații cu privire la activitățile Curții pentru un an dat.

Activitatea Curții contribuie la informarea și la sensibilizarea cu privire la aspectele legate de gestiunea financiară a Uniunii Europene, precum și la creșterea transparenței în ceea ce privește această gestiune. Prin documentele pe care le elaborează, Curtea furnizează o asigurare cu privire la situația existentă în materie de gestiune financiară a Uniunii și, în același timp, formulează recomandări pentru noi îmbunătățiri – toate acestea, în interesul cetățenilor Uniunii Europene.

Mai multe informații cu privire la auditurile desfășurate de Curtea de Conturi Europeană cu privire la agențiile Uniunii Europene și la alte organisme descentralizate ale acesteia sunt disponibile în rapoartele anuale specifice respective privind exercițiul 2013, care pot fi consultate pe site-ul web al Curții.

QJ-AE-14-001-RO-E    ISSN 1977-6322

Curtea de Conturi Europeană este instituția independentă de audit extern al Uniunii Europene, jucând rolul de „gardian” al finanțelor UE

În cadrul raportului său anual privind bugetul UE și al celui privind fondurile europene de dezvoltare, Curtea de Conturi Europeană exprimă o opinie – cunoscută sub numele de declarație de asigurare – cu privire la fiabilitatea conturilor și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestora. Documentul de față are drept scop prezentarea unei sinteze a principalelor constatări și concluzii. Textul integral al rapoartelor este disponibil pe site-ul Curții și se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.