EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG

Tfn. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA
YouTube: EUAuditorsECA

En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet via Europa-servern (http://europa.eu).

Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014

ISBN 978-92-872-1247-4 (epub)
ISBN 978-92-872-1017-3 (tryckt version)
doi:10.2865/95809

© Europeiska unionen, 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.

HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?

Gratispublikationer

•Ett enskilt exemplar
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

•Flera exemplar/affischer/kartor
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).

(*)Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen).

Avgiftsbelagda publikationer

•Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Avgiftsbelagda prenumerationer

•Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud (http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).

SV

2013

EU-revisionen i korthet

Presentation av årsrapporterna för 2013 från Europeiska revisionsrätten

Inledning av ordföranden

I november varje år rapporterar Europeiska revisionsrätten om resultatet av sina årliga revisioner av EU:s ekonomiska förvaltning under det föregående budgetåret. Utifrån de revisionsbevis vi inhämtar avger vi en förklaring om hur EU:s medel har använts och lyfter fram områden där det finns störst risk för att EU-medlen används felaktigt. Rapporterna innehåller också rekommendationer om hur EU:s ekonomiska förvaltning skulle kunna förbättras. På så sätt hjälper vi Europaparlamentet och rådet att granska EU:s utgifter och verkar för en effektiv redovisningsskyldighet inför unionsmedborgarna.

I 2013 års EU-revision i korthet sammanfattar och förklarar vi de viktigaste granskningsresultaten i årsrapporterna om genomförandet av EU:s budget för 2013 och Europeiska utvecklingsfonden. Liksom tidigare år ger rapporterna en inblick i vilken omfattning de som ansvarar för förvaltningen av EU-medel på europeisk och nationell nivå på ett rättvisande sätt har rapporterat om förvaltningen av medlen, sett till att EU:s finansiella regler följts och levt upp till principerna för sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet.

2013 var det sista året av en sjuårig programperiod och vi offentliggör årsrapporterna om detta år i en tid då EU och dess finanser befinner sig i en viktig övergångsperiod. Programperioden 2014–2020 har nu inletts, och som våra rapporter visar står det nya Europaparlamentet och den nya kommissionen båda inför långvariga och nya utmaningar när det gäller den ekonomiska förvaltningen och redovisningsskyldigheten.

Det fortsatta trycket på EU:s finanser och de nationella finanserna kräver en omsorgsfull förvaltning och kontroll av EU:s medel och även bättre prognoser om de långsiktiga finansieringskraven. I rapporterna lyfter vi särskilt fram att kommissionen och medlemsstaternas myndigheter måste bli mer uppmärksamma vid den ekonomiska förvaltningen av EU:s budget och se till att EU-pengarna används till att uppnå mål som inte skulle kunna uppnås lika effektivt och ändamålsenligt på något annat sätt. Samtidigt visar revisionsrättens granskningsresultat att mer kan och bör göras för att garantera att EU:s pengar används i enlighet med reglerna.

Vi ser fram emot att hjälpa det nya Europaparlamentet och den nya kommissionen att ta itu med dessa och andra frågor om ekonomisk förvaltning och redovisningsskyldighet som EU nu står inför. Därför har vi också utarbetat två översiktliga analyser som bygger på erfarenheterna från vårt revisionsarbete där vi lyfter fram EU:s största utmaningar i fråga om ansvarsutkrävande, revision och ekonomisk förvaltning.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande för Europeiska revisionsrätten

Innehållsförteckning

Samlade resultat

Huvudbudskap

Att använda EU-pengarna enligt reglerna

EU-budgeten: att uppnå resultat

En närmare titt på inkomst- och utgiftsområdena

Inkomster

Jordbruk: marknads- och direktstöd

Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa

Regionalpolitik, energi och transport

Sysselsättning och socialpolitik

Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning

Forskning och annan inre politik

Administrativa och därmed sammanhängande utgifter

Europeiska utvecklingsfonden (EUF)

Bakgrundsinformation

Revisionsmetoden i korthet

Europeiska revisionsrätten och dess arbete

Samlade resultat

Huvudbudskap

Sammanfattning av revisionsförklaringen för 2013

Europeiska revisionsrätten avger ett uttalande utan reservation om tillförlitligheten i Europeiska unionens räkenskaper för 2013.

Inkomsterna 2013 är som helhet lagliga och korrekta.

Åtagandena 2013 är som helhet lagliga och korrekta.

Betalningarna 2013 innehåller väsentliga fel. Därför avger revisionsrätten ett uttalande med avvikande mening om deras laglighet och korrekthet.

Hela revisionsförklaringen finns i kapitel 1 i årsrapporten för 2013.

οDen uppskattade felprocenten, som mäter graden av oriktighet, för betalningarna 2013 är 4,7 %, vilket är nästan densamma som för 2012 (4,8 %), och ligger fortfarande över väsentlighetsgränsen på 2 %.

οGenerellt sätt var de granskade systemen för övervakning och kontroll ändamålsenliga när det gällde att garantera betalningarnas korrekthet med stora skillnader mellan medlemsstaterna.

οDe två utgiftsområden där det finns mest fel var regionalpolitik energi och transport med en felprocent på 6,9 % och landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa med 6,7 %. När det gäller utgiftsområdena med delad förvaltning (inklusive jordbruk: marknads- och direktstöd och sysselsättning och socialpolitik) var den uppskattade felprocenten 5,2 %.

οKorrigerande åtgärder och återvinningsåtgärder som vidtogs av myndigheter i medlemsstaterna och kommissionen hade en positiv effekt på den uppskattade felprocenten. Utan dessa åtgärder hade den övergripande uppskattade felprocenten varit 6,3 %.

οLiksom 2012 hade medlemsstaternas myndigheter tillgång till tillräckligt med information om en stor andel av de transaktioner som innehöll fel på områdena med delad förvaltning för att upptäcka och korrigera felen innan de krävde ersättning från kommissionen.

οDe belopp som ska finansieras av framtida budgetar fortsatte att öka, trots en betydande ökning av 2013 års betalningsbudget. Därför är det av avgörande betydelse att kommissionen planerar för betalningskrav på medellång och lång sikt.

οVid användningen av EU-medlen under programperioden 2007–2013 var man inriktad på anslagsutnyttjande (”använd dem eller förlora dem”) och regelefterlevnad och inte på att uppnå goda resultat. Denna otillräckliga inriktning på resultat är en grundläggande brist i utformningen av en stor del av EU:s budget.

Att använda EU-pengarna enligt reglerna

EU-pengarna 2013

Varje år granskar revisionsrätten inkomster och utgifter i EU-budgeten och uttalar sig om hur tillförlitlig årsredovisningen är och om inkomst- och utgiftstransaktionerna följer gällande regler och bestämmelser.

EU:s budgetutgifter uppgick totalt till 148,5 miljarder euro 2013, eller ungefär 290 euro för varje medborgare. Dessa utgifter uppgår till ungefär en procent av EU:s bruttonationalinkomst och utgör cirka två procent av EU-medlemsstaternas totala offentliga utgifter.

EU-budgeten godkänns varje år – inom ramen för sjuåriga budgetramar – av Europaparlamentet och rådet. Att se till att budgeten används korrekt är i första hand kommissionens ansvar. För cirka 80 % av utgifterna – främst jordbruk och sammanhållning – delar den detta ansvar med EU:s medlemsstater.

Varifrån kommer pengarna?

EU-budgeten finansieras på olika sätt. Den största andelen betalas av medlemsstaterna utifrån deras bruttonationalinkomst (110,0 miljarder euro). Andra källor är betalningar från medlemsstaterna på grundval av den mervärdesskatt som de uppbär (14,5 miljarder euro) och tullar och jordbruksavgifter (15,4 miljarder euro).

Vad används pengarna till?

Den årliga EU-budgeten används på en lång rad olika politikområden (se diagram 1). Betalningar görs som stöd till så olika verksamheter som forskningsprojekt, utbildning för arbetssökande och jordbruksproduktion.

Diagram 1

EU:s budget för 2013

Granskningsresultat för 2013

En central del av revisionsarbetet är att revisionsrätten granskar urval av transaktioner från hela EU-budgeten för att kunna göra statistiskt grundade uppskattningar av i vilken utsträckning inkomsterna och de olika utgiftsområdena innehåller fel. I diagram 2 sammanfattas resultatet för 2013. Mer information om revisionsrättens revisionsmetod och uppskattningen av den mest sannolika felprocenten finns på sidan 35.

Diagram 2

Resultat av transaktionsgranskningen för EU:s budget 2013 som helhet

För 2013 drar revisionsrätten slutsatsen att inkomsterna inte innehöll väsentliga fel. För utgiftsbudgeten som helhet leder den uppskattade felprocenten på 4,7 % till ett uttalande med avvikande mening om utgifternas korrekthet (en förklaring av termen ”korrekthet” finns på sidan 36).

Granskningen leder också till ett resultat för varje utgiftsområde, såsom redovisas i diagram 3.

Mer information om vart och ett av utgiftsområdena finns på sidorna 18–34 och i respektive kapitel i årsrapporten för 2013.

Diagram 3

2013 års resultat av transaktionsgranskningen av EU:s utgiftsområden

Anm.: Revisionsrätten använder statistiska standardmetoder för att uppskatta felprocenten.
(Se bilaga 1.1 till kapitel 1 i årsrapporten.)

Analys av granskningsresultaten

Den uppskattade felprocenten, som mäter graden av oriktighet, för betalningarna 2013 är 4,7 %, vilket är nästan densamma som för 2012 (4,8 %), och ligger fortfarande över väsentlighetsgränsen på 2 % (se diagram 4).

Diagram 4

Uppskattad felprocent för hela EU-budgeten: 2007–2013

Anm.: Revisionsrätten använder statistiska standardmetoder för att uppskatta den mest sannolika felprocenten. Revisionsrätten bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan den lägsta och den högsta sannolika felprocenten. Närmare information finns i bilaga 1.1 till kapitel 1 och i diagram 1.3 i årsrapporten.

Fel, slöseri och bedrägerier

Revisionsrättens uppskattning av felprocenten är inte ett mått på bedrägeri, ineffektivitet eller slöseri. Det är en uppskattning av hur mycket pengar som inte borde ha betalats ut eftersom de inte användes i enlighet med den tillämpliga lagstiftningen. Exempel på typiska fel är betalningar för icke stödberättigande utgifter eller för inköp där reglerna för offentlig upphandling inte hade följts.

Bedrägeri är ett uppsåtligt bedrägligt beteende för att uppnå en fördel. Revisionsrätten rapporterar om misstänkta fall av bedrägeri som dyker upp under granskningsarbetet till Olaf, Europeiska unionens byrå för bedrägeribekämpning, som utreder och följer upp ärendet, vid behov i samarbete med myndigheterna i medlemsstaterna.

En jämförelse mellan de uppskattade felprocentsatserna för de olika utgiftsområdena visas i diagram 5. Ökningar inom forskning, och annan inre politik samt administrativa och därtill sammanhängande utgifter kompenserades av minskningar inom landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa och yttre förbindelser, bistånd och utvidgning.

Liksom 2012 var de utgiftsområden där det förekommer mest fel regionalpolitik, energi och transport och landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa. De två områdena, tillsammans med de två andra områdena med delad förvaltning (jordbruk: marknads- och direktstöd och sysselsättning och socialpolitik) har en uppskattad felprocent på 5,2 %. Alla övriga driftsutgifter (som till största delen förvaltas direkt av kommissionen) har en uppskattad felprocent på 3,7 %. Slutligen konstaterade revisionsrätten en uppskattad felprocent på 1,0 % i administrativa utgifter.

Diagram 5

Jämförelse mellan de uppskattade felprocentsatserna för 2012 och 2013 inom EU:s utgiftsområden

Diagram 6

Fördelning av den övergripande uppskattade felprocenten per utgiftsområde och feltyp

Revisionsrätten analyserar hur specifika typer av fel och specifika utgiftsområden bidrar till den övergripande uppskattade felprocenten (se diagram 6).

Utgifter som inte uppfyllde de nödvändiga villkoren för EU-finansierade projekt bidrog mest till den övergripande uppskattade felprocenten (icke stödberättigande kostnader i ersättningsanspråk: 39 % eller 1,8 procentenheter av den övergripande uppskattade felprocenten. På andra plats kom projekt där antingen det mål/den verksamhet eller den stödmottagare som finansierades inte var tillåtna enligt gällande regler (icke stödberättigande projekt/verksamheter eller stödmottagare: 22 % eller 1,1 procentenheter av den övergripande uppskattade felprocenten).

Regionalpolitik, energi och transport är det största utgiftsområdet och har den högsta uppskattade felprocenten. Den kombinationen gör att det med råge är det politikområde som bidrar mest till den övergripande uppskattade felprocenten (44 % eller 2,1 procentenheter av den övergripande uppskattade felprocenten). Jordbruk: marknads- och direktstöd har en liknande utgiftsvolym men bidrar med ungefär hälften så mycket till den övergripande uppskattade felprocenten.

Korrigerande åtgärder har en positiv effekt på felprocenten

Medlemsstaterna och kommissionen använder korrigerande åtgärder för att skydda EU-budgeten när kontrollsystemen inte är ändamålsenliga kontrollsystem eller det finns oriktiga utgifter. Om sådana korrigerande åtgärder inte hade vidtagits på de betalningar 2013 som revisionsrätten granskade skulle den uppskattade övergripande felprocenten ha varit 6,3 % i stället för 4,7 %.

Men det skulle gå att minska den uppskattade felprocenten mycket mer om befintliga kontrollsystem och korrigerande åtgärder användes bättre. Revisionsrätten konstaterade att myndigheterna i medlemsstaterna hade tillgång till tillräckligt med information om en stor andel av de transaktioner som innehöll fel på områdena för delad förvaltning för att upptäcka och korrigera felen innan de krävde ersättning från kommissionen. Till exempel skulle den uppskattade felprocenten på området regionalpolitik, energi och transport ha minskat från 6,9 till 3,9 %, på området landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa från 6,7 till 2,0 % och på området sysselsättning och socialpolitik från 3,1 till 1,9 %.

Nya utmaningar när det handlar om att presentera tillförlitlig finansiell information

I rapporteringen av de korrigerande justeringar som nämnts ovan skiljer man inte på ett tydligt sätt mellan de huvudsakliga typerna av korrigerande justeringar och de uppgifter som till stor del tillhandahålls utanför redovisningssystemet. Det försvårar en grundligare analys och gör att de siffror som presenteras i räkenskaperna och i tillhörande finansiell rapportering inte är lika exakta.

En annan utveckling är den ökande användningen av finansieringsinstrument. De ger stöd till investeringar genom lån, garantier, riskkapital och andra riskbärande mekanismer till projekt med en potentiell ekonomisk bärkraftighet. Eftersom finansieringsinstrumenten har en så komplex struktur krävs det att man är extra uppmärksam så att mätningen och redovisningen av dem sker i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn.

De belopp som ska finansieras från framtida budgetar fortsätter att öka

Centrala inslag i EU:s budgetförvaltning och ekonomiska förvaltning 2013 är följande:

οEn kraftig ökning av den betalningsvolym som kommissionen fick göra via ändringsbudgetar: 9,6 % av den ursprungliga budgeten.

οEn fortsatt ökning av förbindelserna om framtida betalningar med 2,6 %, trots den stora mängden betalningar.

οEn fortsatt utdragen period (i genomsnitt mer än två år) från det ursprungliga åtagandet till kommissionens godkännande av ersättningsanspråk.

οEndast 37 % av de medel som betalats till finansieringstekniska instrument hade betalats ut till slutmottagare vid utgången av 2012.

ο259 miljoner euro i återbetalningar, ränta och vinstutdelningar som samlats på hög sedan 2008 redovisades inte som inkomster.

Vad är åtaganden och betalningar?

EU-budgeten har två komponenter: åtaganden (belopp som ska betalas under det innevarande eller kommande år) och betalningar (som omfattar utbetalningar av medel under det innevarande året). Betalningar kan endast göras om det finns ett giltigt åtagande. De årliga taken för åtaganden och betalningar fastställs i de fleråriga budgetramar som rådet och Europaparlamentet kommer överens om.

Karaktären på EU:s utgiftsprogram, särskilt den långa tidsfördröjningen mellan åtagande och betalningar, leder till ett ökat tryck på framtida betalningsbudgetar. Det bevisas av den kraftiga ökningen i 2013 års betalningsbudget, och denna omständighet förväntas påverka framtida budgetar på ett liknande sätt.

Hur budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen kan förbättras

Revisionsrätten anser att kommissionen bör

οoffentliggöra mer meningsfull information om hur de korrigerande mekanismerna fungerar (tidpunkt, ursprung och karaktär) och ge större garantier för att dess uppgifter är exakta genom att registrera informationen i traditionella redovisningssystem,

οredovisa och mäta alla finansieringsinstrument och finansieringstekniska instrument i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn, särskilt genom tillförlitliga förfaranden för att identifiera och redovisa minskningar av värdet på tillgångar,

οge information om de likvida medel som innehas i väntan på utbetalning till slutliga stödmottagare,

οutarbeta och offentliggöra en långsiktig prognos om kassaflödet och uppdatera den varje år; det skulle hjälpa intressenter att bedöma framtida betalningskrav och budgetprioriteringar.

Vill du veta mer? Fullständig information om de viktigaste granskningsresultaten finns i kapitel 1 ”Revisionsförklaringen och information till stöd för denna” i årsrapporten om EU:s budget för 2013.

EU-budgeten: att uppnå resultat

EU:s pengar bör användas i enlighet med principerna för en sund ekonomisk förvaltning, det vill säga sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet. Goda resultat omfattar input (de ekonomiska, mänskliga, materiella, organisatoriska eller lagstadgade medel som behövs för att genomföra programmet), output (vad programmet förväntas leda till), resultat (programmets omedelbara inverkan på de direkta målgrupperna eller mottagarna) och effekter (långsiktiga förändringar i samhället som åtminstone delvis kan tillskrivas EU-insatsen). Revisionsrätten bedömer dessa delar via sina effektivitetsrevisioner.

Otillräcklig inriktning på resultat

När EU-medel användes under programperioden 2007–2013 låg inriktningen på anslagsutnyttjande och regelefterlevnad snarare än på goda resultat. Till exempel har urvalet av projekt i första hand varit inriktat på behovet av att använda de EU-pengar som finns, i andra hand på behovet av att följa reglerna och först i tredje hand – och då i begränsad omfattning – på att uppnå resultat och effekter. Denna otillräckliga inriktning på resultat är en grundläggande brist i utformningen av en stor del av EU:s budget.

Kommissionen hävdar att programperioden 2014–2020 är mer inriktad på resultat, och det främsta incitamentet är resultatreserver. Genom dessa reserver kommer kommissionen att hålla inne 6 % av de öronmärkta medlen till en enskild medlemsstat till dess att resultatet bedömts vara tillfredsställande. Men input- och outputindikatorer kommer i praktiken fortfarande att till stor del avgöra när medlen ska frigöras. Resultatindikatorer kommer endast att användas av kommissionen på vissa områden.

Hur ändamålsenligt resultatreserverna kommer att fungera hänger på hur kommissionen lyckas med att förhandla fram lämpliga mål och delmål i början av programperioden och inhämta exakta och tillförlitliga uppgifter från medlemsstaterna i tid för att bedöma om målen har uppnåtts.

Rapporteringen är inte anpassad till den resultatkultur som eftersträvas

Rapporteringen om resultat vad gäller hela budgeten är uppdelad på flera övergripande rapporter. Rapporterna innehåller ingenting om framsteg mot målen i Europa 2020-strategin och ger inte heller en heltäckande översikt över resultatet i form av ett europeiskt mervärde. Den fjärde utvärderingsrapporten är dock ett steg i rätt riktning eftersom man i den försöker göra en koppling mellan de viktigaste finansieringsprogrammen och tillgänglig information om de resultat som avser Europa 2020-strategin.

Kommissionens enskilda generaldirektorat fastställer resultatmål för sina politiska ansvarsområden i förvaltningsplaner och rapporterar sedan om dem i de årliga verksamhetsrapporterna. Revisionsrättens genomgång av förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens generaldirektorat visade att garantierna är begränsade till frågor om korrekthet och internkontroll och att de inte omfattar resultatfrågor. Dessutom ligger målen på en alltför hög nivå för att lämpa sig för förvaltningsändamål, och de utvalda indikatorerna är inte alltid lämpliga för att mäta resultat.

Utgifternas europeiska mervärde påvisades inte alltid

De 19 särskilda rapporter som revisionsrätten antog 2013 täcker en stor mängd olika ämnen och i dem bedömer vi om EU:s insatser har förvaltats i enlighet med principerna för en sund ekonomisk förvaltning (sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet).

Revisionsrätten granskade de lärdomar som kan dras från 2013 års särskilda rapporter inför utarbetandet av nya program och projekt för programperioden 2014–2020 och konstaterade följande:

οDet europeiska mervärdet hade inte alltid säkrats.

Exempel: Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kompenserar arbetstagare som drabbats av kollektiva uppsägningar. Revisionsrätten konstaterade att en tredjedel av finansieringen skulle ha betalats ut av medlemsstaterna i vilket fall som helst. (Särskild rapport nr 7/2013 Har Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter gett ett europeiskt mervärde i återintegreringen av uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden?)

οI flera fall fanns det potentiella dödviktseffekter, vilket betyder att stödmottagare skulle ha genomfört verksamheten också utan EU-finansiering.

Exempel: Finansieringsinstrumentet för riskdelning

Kommissionen hade inte visat tillräckligt att finansiering från finansieringsinstrumentet för riskdelning (ett finansieringsinstrument som utvecklats för att förbättra tillgången till skuldfinansiering av forskning) leder till att stödmottagarna gör större investeringar än vad de skulle ha gjort utan offentliga medel. (Särskild rapport nr 2/2013 Har kommissionen säkerställt ett effektivt genomförande av sjunde ramprogrammet för forskning?)

Merparten av revisionsrättens rekommendationer har genomförts

Revisionsrättens uppföljning av rekommendationerna i dess effektivitetsrevisioner är en central del i redovisningsskyldighetscykeln och bidrar till att uppmuntra kommissionen att på ett ändamålsenligt sätt genomföra rekommendationerna i rapporterna. Revisionsrätten gick igenom kommissionens uppföljning av rekommendationerna i åtta särskilda rapporter som antogs under perioden 2007–2013 och kunde konstatera att 79 % av rekommendationerna har genomförts, antingen helt eller i de flesta avseenden.

Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att

οeffektivisera sin ram för resultatrapportering nästa gång budgetförordningen revideras,

οse till att det finns en sammanfattande översikt i utvärderingsrapporten där all tillgänglig information om uppfyllelsen av Europa 2020-målen finns samlad,

οvidareutveckla sitt resultathanterings- och resultatrapporteringssystem så att den kan ta ansvar för att den ekonomiska förvaltningen är sund och också för hur EU-budgeten bidrar till att de politiska målen uppnås.

Vill du veta mer? Fullständig information om revisionsrättens bedömning av resultat finns i kapitel 10 ”EU-budgeten – att uppnå resultat” i årsrapporten om EU:s budget för 2013. Alla särskilda rapporter finns på revisionsrättens webbplats. http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx

En närmare titt på inkomst- och utgiftsområdena

Inkomster
149,5 miljarder euro

Detta granskade vi

Revisionen omfattade EU:s inkomster genom vilka unionen finansierar sin budget. De bidrag som beräknas på grundval av medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI) och på den mervärdesskatt som medlemsstaterna uppbär stod för 74 respektive 10 % av inkomsterna 2013. De tullavgifter på import och avgifter för sockerproduktion som uppbärs av nationella myndigheter i medlemsstaterna för EU:s räkning stod för 10 % av inkomsterna, och återstående 6 % var övriga inkomster.

Förklaring till revisionen av EU:s inkomster

De EU-inkomster som baseras på BNI och mervärdesskatt beräknas på grundval av makroekonomiska statistiska uppgifter och beräkningar från medlemsstaterna. Vid revisionen av de underliggande transaktionernas korrekthet granskar vi hur kommissionen behandlar dessa uppgifter men inte hur de ursprungligen har tagits fram av myndigheterna i medlemsstaterna. Vår slutsats gäller därför vilken effekt kommissionens eventuella fel har på det sammanlagda inkomstbeloppet.

När det gäller tullavgifter undersöker vi hur kommissionen behandlar medlemsstaternas redovisningar av avgifterna och kontrollerna i utvalda medlemsstater.

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel? | Uppskattad felprocent: | Granskade kontrollsystem:
Nej | 0.0 % (2012: 0.0 %) | Ändamålsenliga

Revisionsrätten noterar de uppgifter om den dolda ekonomin som ingår i medlemsstaternas beräkning av det BNI-baserade bidraget. Dessa uppgifter är inte tillräckligt harmoniserade mellan medlemsstaterna.

Genom en reservation kan en tveksam del i de BNI-uppgifter som lämnats in av en medlemsstat hållas öppen för korrigering. Det finns en allmän reservation för Greklands BNI-uppgifter för åren 2008 och 2009 på grund av att uppgifterna fortfarande baseras på preliminära uppskattningar. Detta är en del av ett problem i Greklands nationalräkenskaper.

Medlemsstaternas tullmyndigheter gör kontroller för att kontrollera om importörerna följer tull- och importbestämmelserna. Vi konstaterade att kvaliteten på de kontrollerna varierade betydligt mellan de medlemsstater vi besökte. Det kan leda till att importörer väljer att klarera varorna i en annan medlemsstat än den där de har sin hemvist för att minska sannolikheten för kontroller och försvåra eventuella återkravsförfaranden. Ett exempel på det var en importör som lossade kinesiska textilvaror i Hamburg (Tyskland), transporterade dem till Rotterdam (Nederländerna) för att klarera varorna för fri omsättning och sedan körde dem till slutdestinationen i Polen för försäljning.

Detta rekommenderar vi

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen

οuppmuntrar medlemsstaterna att harmonisera sina metoder för att sammanställa uppgifter om den dolda ekonomin,

οinför och noggrant övervakar en detaljerad åtgärdsplan med tydliga delmål för att komma till rätta med problemen i sammanställningen av de grekiska nationalräkenskaperna,

οfastställer minimistandarder för de kontroller som utförs av medlemsstaternas tullmyndigheter så att de i större utsträckning riktar in sig på högriskimportörer.

Vill du veta mer? Fullständig information om revisionsrättens revision av EU:s inkomster finns i kapitel 2 i årsrapporten om EU:s budget för 2013.

Jordbruk: marknads- och direktstöd
45,0 miljarder euro

Detta granskade vi

Detta utgiftsområde omfattar Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), ett av de två huvudinstrumenten inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Syftet med politiken är att höja produktiviteten inom jordbruket, tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, stabilisera marknaderna och trygga försörjningen och tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser. Förvaltningen av utgifterna delas med medlemsstaterna.

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel? | Uppskattad felprocent: | Granskade kontrollsystem:
Ja | 3.6 % (2012: 3.8 %) | Delvis ändamålsenliga

Större delen av utgifterna inom detta utgiftsområde beräknas på grundval av jordbruksareal. Många kvantifierbara fel beror på fel i stödmottagarnas ersättningsanspråk, och det vanligaste felet är att arealer redovisas för högt (se exempel).

Exempel: För högt redovisade arealer – ansökan om stöd för icke stödberättigande mark

I Tyskland, Irland, Grekland, Frankrike, Polen och Rumänien* var vissa arealer som stödmottagare hade begärt och fått ersättning för som permanent betesmark i praktiken helt eller delvis täckta med vegetation som inte berättigar till stöd (täta buskar eller träd). Dessa icke stödberättigande områden borde därför ha uteslutits från EU-stöd. I Grekland uppstod felet på grund av att dessa områden klassificerades som stödberättigande gräsmark och registrerades som sådana i systemet för identifiering av jordbruksskiften.

*Anmärkning om att nämna enskilda medlemsstater i exempel: Revisionsrättens urvalsmetod innebär att revisionsrätten inte granskar transaktioner i varje medlemsstat, stödmottagande stat eller region varje år. Exempel på fel ges för att illustrera de vanligaste feltyperna. De ligger inte till grund för slutsatser om de berörda medlemsstaterna, de stödmottagande staterna eller regionerna.

Mottagare av EU-stöd i alla stödordningar för direktstöd inom EGFJ är enligt lag skyldiga att uppfylla tvärvillkor. Villkoren gäller miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd och ansvar för att jordbruksmark hålls i god jordbrukshävd och miljön bevaras. Om jordbrukare inte uppfyller villkoren minskas stödet till dem. Vid granskningen fann revisionsrätten överträdelser i 25 % av de transaktioner som omfattas av tvärvillkor.

Myndigheterna i medlemsstaterna hade tillgång till tillräckligt med information om en stor andel av de transaktioner som innehöll fel för att upptäcka och korrigera felen innan de begärde ersättning från kommissionen. Om de hade använt informationen till att korrigera felen innan de redovisade utgifterna för kommissionen skulle den uppskattade felprocenten på detta område ha varit 2,5 %.

Revisionsrättens granskning av integrerade administrations- och kontrollsystem (IACS) i fyra medlemsstater (Tyskland, Irland, Frankrike och Italien) visade följande:

οBrister i förfarandena för administrativa kontroller, bland annat kvaliteten på databaserna i tre medlemsstater (Irland, Frankrike och Italien).

οBristande kvalitet på kontrollerna på plats i två medlemsstater (Tyskland och Italien).

οBrister i förfarandena som ska garantera att felaktiga betalningar återvinns i två medlemsstater (Irland och Italien).

Trots de brister som upptäcktes vid revisionen bidrar IACS på det hela taget i hög grad till att minska felprocenten i de utgifter som det inbegriper.

I de medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 eller senare kan producentgrupper i frukt- och grönsakssektorn få EU-stöd. För att bli erkänd som producentgrupp måste de sökande uppfylla villkoren vad gäller medlemsproducenternas antal och relativa storlek. Revisionsrätten konstaterade att nio av de 40 granskade producentgrupperna i Polen inte uppfyllde villkoren. I sin årliga verksamhetsrapport för 2013 rapporterade kommissionen att den hade utfärdat en reservation om att 25 % av de totala utgifterna inom åtgärden är utsatt för risk i Polen.

Detta rekommenderar vi

Revisionsrätten rekommenderar att

οkommissionen och medlemsstaterna vidtar de åtgärder som krävs för att se till att IACS utnyttjas till sin fulla potential, till exempel genom att se till att jordbruksskiftenas storlek och stödberättigande bedöms och registreras korrekt,

οkommissionen övervakar de korrigerande åtgärder som gäller bristerna i EU-stödet till producentgrupper i Polen.

Vill du veta mer? Fullständig information om revisionsrättens revision av EU:s utgifter för marknads- och direktstöd inom jordbruket finns i kapitel 3 i årsrapporten om EU:s budget för 2013.

Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa
15,6 miljarder euro

Detta granskade vi

Detta utgiftsområde avser landsbygdsutveckling, miljö och klimatpolitik, havsfrågor och fiske och hälsa och konsumentskydd.

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) står för 88 % av betalningarna på området. Förvaltningen av utgifterna delas med medlemsstaterna. EJFLU medfinansierar utgifter för landsbygdsutveckling genom medlemsstaternas landsbygdsutvecklingsprogram. Utgifterna omfattar arealrelaterade åtgärder (till exempel stöd för miljövänligt jordbruk och kompensationsstöd till jordbrukare i områden med naturbetingade svårigheter) och icke arealrelaterade åtgärder (till exempel modernisering av jordbruksföretag och skapande av grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden).

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel? | Uppskattad felprocent: | Granskade kontrollsystem:
Ja | 6.7 % (2012: 7.9 %) | Delvis ändamålsenliga

Orsaken till de flesta felen var att stödmottagarna inte uppfyllde kraven för stödberättigande, särskilt inte miljö-åtaganden i jordbruket (se exempel), särskilda krav för investeringsprojekt och upphandlingsregler.

Exempel: Bristande efterlevnad av åtaganden om miljövänligt jordbruk

En jordbrukare på Sardinien (Italien) kompenserades för att han inte använde miljöskadliga växtskyddsmedel på kronärtskockor. Vid sitt besök på plats konstaterade revisionsrätten att stödmottagaren hade använt sådana medel tolv gånger under den period som granskningen gällde. Det gjorde att betalningen inte var stödberättigande.

Liknande fall av bristande efterlevnad av åtaganden om miljövänligt jordbruk upptäcktes också i Piemonte (Italien), Ungern, Nederländerna, Polen och Rumänien.

I ett betydande antal transaktioner som innehöll fel hade myndigheterna i medlemsstaterna tillräckligt med information för att upptäcka och korrigera felet innan ersättning begärdes av kommissionen. Om denna information hade använts till att korrigera fel innan utgifterna redovisades för kommissionen skulle den uppskattade felprocenten på detta område ha varit 2,0 %.

Revisionsrättens granskning av kontrollsystemen när det gäller landsbygdsutveckling visade följande:

οBrister i kontrollerna av stödvillkor, till exempel att icke stödberättigande mervärdesskatt inte upptäckts eller risk för dubbel finansiering (med undantag av Polen i sju av åtta granskade medlemsstater – Tyskland, Spanien, Italien, Lettland, Malta, Rumänien och Slovenien).

οOtillräcklig bedömning av kostnadernas rimlighet (i alla de fyra granskade medlemsstaterna – Italien, Lettland, Polen och Rumänien).

οBrister i utformningen och genomförandet av kontroller av tvärvillkor (i alla de fyra granskade medlemsstaterna – Tjeckien, Spanien, Italien och Malta). Enligt tvärvillkoren ska stödmottagarna uppfylla särskilda villkor för att vara berättigade till finansiering, till exempel miljömässiga eller sociala villkor.

οBrister i kontrollerna av upphandlingsregler (i alla de tre granskade medlemsstaterna – Italien, Lettland och Polen, se exempel).

Exempel: En medlemsstat kontrollerade inte upphandlingsreglerna tillräckligt

I Lettland var det utbetalande organet mottagare av 2 miljoner euro i EJFLU-stöd, som gällde finansiering av dess utkontrakterade it-system, där kontraktet omfattades av reglerna för offentlig upphandling. Revisionsrätten konstaterade att tilldelningen av kontraktet för it-systemet och påföljande underhåll innehöll flera allvarliga fel. Till exempel använde det utbetalande organet felaktigt ett förhandlat förfarande i stället för ett öppet eller selektivt förfarande, såsom krävs enligt lagstiftningen. Om de obligatoriska förfarandena inte följs berättigar utgifterna inte till EU-finansiering.

Detta rekommenderar vi

På området landsbygdsutveckling rekommenderar revisionsrätten att

οmedlemsstaterna förbättrar sina administrativa kontroller och använder all relevant information som är tillgänglig för de utbetalande organen, eftersom man på så sätt har möjlighet att upptäcka och korrigera merparten av felen,

οmedlemsstaterna ser till att handlingsplanerna för att komma till rätta med den höga uppskattade felprocenten på området för landsbygdsutveckling inkluderar alla regioner och åtgärder, särskilt investeringsåtgärder, och tar hänsyn till kommissionens och revisionsrättens granskningsiakttagelser.

Vill du veta mera? Fullständig information om revisionsrättens revision av EU:s utgifter inom landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa finns i kapitel 4 i årsrapporten om EU:s budget för 2013.

Regionalpolitik, energi och transport
45,5 miljarder euro

Detta granskade vi

Denna granskning avsåg regionalpolitik (96 % av de totala utgifterna inom detta utgiftsområde), som till största delen finansieras genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden. Regionalpolitiken syftar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom Europeiska unionen genom att minska skillnaderna i utveckling mellan olika regioner. Förvaltningen av utgifter för regionalpolitik delas med medlemsstaterna och innebär att projekt med godkända utgiftsprogram medfinansieras.

Energi och transport utgör resterande 4 % av utgiftsområdet. Energi- och transportpolitiken syftar till att förse medborgare och företag i EU med säkra, hållbara och konkurrenskraftiga system och tjänster på energi- och transportområdet. Dessa utgifter förvaltas direkt av kommissionen.

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel? | Uppskattad felprocent: | Granskade kontrollsystem:
Ja | 6.9 % (2012: 6.8 %) | Delvis ändamålsenliga

Revisionsrätten konstaterade allvarliga fel när det gäller offentlig upphandling, vilka stod för 39 % av den uppskattade felprocenten. Det sammanlagda uppskattade kontraktsvärdet av de 122 granskade offentliga upphandlingarna uppgick till 4,2 miljarder euro.

Exempel: Omotiverad direkt tilldelning:

Kontrakt för kompletterande bygg- och anläggningsarbeten avseende en passagerarterminal på en flygplats i Tyskland hade tilldelats den ursprungliga entreprenören direkt. Dessa kompletterande arbeten berodde på brister i förberedelserna, planeringen och genomförandet av projektet och inte på oförutsedda händelser. I sådana fall är direkt tilldelning olaglig, och de kompletterande arbetena skulle ha upphandlats.

Liknande fall av omotiverade direkta tilldelningar konstaterades i projekt i Belgien, Tjeckien, på annat håll i Tyskland, Spanien, Italien och Sverige.

Revisionsrättens revisorer kontrollerar också om reglerna för statligt stöd följs. Olagligt statligt stöd innebär en otillåten fördel för mottagaren och snedvrider därför den inre marknaden. Överträdelser av reglerna för statligt stöd svarade för 17 % av den uppskattade felprocenten på detta område (se exempel).

Exempel: Statligt stöd till ett lönsamt projekt

Stöd beviljades ett litet eller medelstort företag i Slovenien för forskning och utveckling i fordonsindustrin. Men det lilla eller medelstora företaget var helägt av stora företag och bedrev sin forskningsverksamhet uteslutande för dem. Eftersom reglerna för offentlig finansiering är strängare för stora företag hade företaget inte rätt till hela stödet.

Liknande fall konstaterades i Bulgarien och Ungern.

När det gäller ett betydande antal transaktioner som innehöll fel hade myndigheterna i medlemsstaterna tillräckligt med information för att upptäcka och korrigera felen innan de begärde ersättning från kommissionen. Om denna information hade använts till att korrigera fel innan utgifterna redovisades för kommissionen skulle den uppskattade felprocenten på detta område ha varit 3,9 %.

Revisionsrättens revisorer konstaterade även att de finansieringstekniska instrumenten fortsatte att ha låga grader av utbetalning till slutmottagare 2013. Dessa fonder ger stöd till företag eller stadsprojekt genom riskkapitalinvesteringar, lån eller garantier. De får ett bidrag när deras juridiska form fastställs och använder därefter dessa pengar till att stödja projekt. Totalt hade 940 finansieringstekniska instrument inrättats i 25 medlemsstater med ett kapital på omkring 12,6 miljarder euro.

Detta rekommenderar vi

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen

οkräver av medlemsstaterna att de i sina förvaltningsförklaringar ger en uttrycklig bekräftelse om ändamålsenligheten i de kontroller på primär nivå som utförts av förvaltningsmyndigheterna och de attesterande myndigheterna,

οgör en ingående bedömning, såsom krävs enligt budgetförordningen, av det ihållande problemet med de kontroller på primär nivå som myndigheterna i medlemsstaterna genomförde under programperioden 2007–2013,

οanalyserar de bakomliggande orsakerna till det stora antalet fall av bristande efterlevnad av EU:s regler för statligt stöd,

οminskar de ständiga förseningarna i utbetalningen av EU-medel genom finansieringstekniska instrument.

Vill du veta mera? Fullständig information om revisionsrättens revision av EU:s utgifter inom regionalpolitik, energi och transport finns i kapitel 5 i årsrapporten om EU:s budget för 2013.

Sysselsättning och socialpolitik
16,2 miljarder euro

Detta granskade vi

Revisionen omfattade utgiftsområdet sysselsättning och socialpolitik, som ingår i EU:s sammanhållningspolitik. Huvudmålen för utgifterna är att bekämpa arbetslöshet, utveckla mänskliga resurser och främja integrering på arbetsmarknaden. Europeiska socialfonden (ESF) är det viktigaste instrumentet för att genomföra sysselsättnings- och socialpolitiken. Den stod för omkring 98 % av betalningarna på utgiftsområdet 2013. ESF finansierar investeringar i humankapital genom utbildning och andra sysselsättningsåtgärder. Förvaltningen av utgifterna delas med medlemsstaterna.

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel? | Uppskattad felprocent: | Granskade kontrollsystem:
Ja | 3.1 % (2012: 3.2 %) | Delvis ändamålsenliga

Merparten av de upptäckta felen – 93 % av den uppskattade felprocenten – gällde ersättning för icke stödberättigande kostnader, projekt, stödmottagare eller deltagare (se exempel). Återstoden gällde fel avseende offentlig upphandling.

Exempel: För högt redovisade personalkostnader

Enligt gällande regler ska indirekta kostnader fördelas proportionellt (pro rata) på de projekt som finansieras med EU-pengar, i enlighet med en rättvis och skälig metod. I en privatskola i Portugal debiterades rektorns hela lön EU-projektet, trots att han också hade andra uppgifter. Dessutom togs ingen hänsyn till det tak som fastställts för medfinansiering av löner.

Liknande iakttagelser gjordes också i projekt i Tyskland, Spanien, Italien, Polen och Storbritannien.

I ett betydande antal transaktioner som innehöll fel hade myndigheterna i medlemsstaterna tillräckligt med information för att upptäcka och korrigera felet innan ersättning begärdes av kommissionen. Om denna information hade använts till att korrigera fel innan utgifterna redovisades för kommissionen skulle den uppskattade felprocenten på detta område ha varit 1,8 %.

På revisionsrättens rekommendation och för att minska sannolikheten för fel och projektledarnas administrativa börda ökades 2009 användningen av betalningar av klumpsummor och schablonbelopp i stället för ersättning av ”faktiska kostnader”. Vid revisionen avseende 2013 upptäckte inte revisionsrätten några kvantifierbara fel när det specifikt gällde användningen av betalningar av klumpsummor och schablonbelopp. Detta visar att det i projekt där kostnaderna redovisas med hjälp av sådana betalningsalternativ förekommer fel i mindre utsträckning.

Detta rekommenderar vi

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen

οuppmuntrar medlemsstaterna att förstärka kontrollerna avseende reglerna för offentlig upphandling, kostnader utan koppling till projektet och projekt utan europeiskt mervärde,

οförsäkrar sig om att medlemsstaterna försöker komma till rätta med problemet att högre personalkostnader debiteras för EU-projekt jämfört med projekt som finansieras med nationella medel,

οförsäkrar sig om att medlemsstaterna har beaktat alla de möjligheter till förenkling som de europeiska struktur- och investeringsfondsförordningarna för 2014–2020 medger.

Vill du veta mera? Fullständig information om revisionsrättens revision av EU:s utgifter när det gäller sysselsättning och socialpolitik finns i kapitel 6 i årsrapporten om EU:s budget för 2013.

Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning
6,0 miljarder euro

Detta granskade vi

Detta utgiftsområde avser utgifter inom områdena yttre förbindelser, utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd och åtgärder för EU:s kandidat- och anslutningsländer. Utvecklingsprojekten är utspridda på mer än 150 länder, och genomförandeorganen varierar kraftigt i fråga om både storlek och erfarenhet. För att ha rätt till EU-stöd måste projekten uppfylla de villkor som fastställs i särskilda finansieringsöverenskommelser och andra regler som till exempel rör förfaranden för upphandling och tilldelning av kontrakt. Utgifterna genomförs direkt av kommissionens generaldirektorat, antingen från huvudkontoret i Bryssel eller av EU-delegationer i mottagarländerna eller gemensamt med internationella organisationer.

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel? | Uppskattad felprocent: | Granskade kontrollsystem:
Ja | 2.6 % (2012: 3.3 %) | Delvis ändamålsenliga

En majoritet av felen gäller icke stödberättigande utgifter som uppkommit på slutmottagarnivå, till exempel utgifter som uppkommit utanför den stödberättigande perioden, icke stödberättigande utgifter (t.ex. moms, personalkostnader och omkostnader utan underlag) som tagits med i ansökningarna om ersättning av projektkostnader och utgifter utan tillräckliga styrkande handlingar.

Exempel: Utgifter som inte uppkommit

Kommissionen undertecknade en bidragsöverenskommelse med Förenta nationernas utvecklingsprogram (UNDP) till ett belopp på 9,5 miljoner euro för att främja social utveckling i Moldavien. År 2013 godtog kommissionen att betala ut ersättning för utgifter på 1,8 miljoner euro för kontrakt för vilka inga utgifter hade uppkommit.

Kommissionen godkände utgifter inför anslutningen på totalt 150 miljoner euro utan några styrkande handlingar som bekräftade att utgifterna faktiskt hade uppkommit och att de berättigade till stöd. De godkända beloppen baserades på kommissionens egna uppskattningar i stället för på faktiska, betalda och godtagna kostnader som styrks av verifierande underlag. Sedan revisionsrätten upptäckte detta systemfel har kommissionen korrigerat de berörda transaktionerna i räkenskaperna.

EuropeAid, ett generaldirektorat vid kommissionen, förvaltar merparten av utgifterna till tredjeland inom EU:s budget. Revisionsrätten bedömde att EuropeAids system var delvis ändamålsenliga. I maj 2013 antog EuropeAid en handlingsplan för att försöka komma till rätta med de största konstaterade bristerna.

Detta rekommenderar vi

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen

οser till att det framgår av instruktionerna till personalen att avräkning endast ska göras på grundval av faktiska utgifter och inte på grundval av egna uppskattningar. Kommissionen har redan gått med på att ändra sina avräkningsrutiner i enlighet med detta.

Vill du veta mer? Fullständig information om revisionsrättens revision av EU:s utgifter inom yttre förbindelser, bistånd och utvidgning finns i kapitel 7 i årsrapporten om EU:s budget för 2013.

Forskning och annan inre politik
10,4 miljarder euro

Detta granskade vi

Den viktigaste beståndsdelen i detta utgiftsområde är projekt för forskning och innovation, med utbetalningar på 7,7 miljarder euro 2013. Annan inre politik innefattar utgifter för ett brett spektrum av politiska mål, bland annat utbildning och kultur, säkerhet, migration och åtgärder för att bekämpa effekterna av finanskrisen. Merparten av utgifterna förvaltas direkt av kommissionen.

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel? | Uppskattad mest sannolik felprocent: | Granskade kontrollsystem:
Ja | 4.6 % (2012: 3.9 %) | Delvis ändamålsenliga

Merparten av betalningarna på det här utgiftsområdet är ersättningar som kommissionen betalar ut för de belopp som stödmottagarna tar upp i sina kostnadsredovisningar för projekt. Fel uppstår när stödmottagarna redovisar icke stödberättigande kostnader, vilket inte upptäcks genom kontrollsystemen innan kommissionen betalar ut ersättning. 35 % av den mest sannolika felprocenten beror på felaktigt beräknade eller icke stödberättigande personalkostnader. Det gäller bland annat att budgeterade i stället för faktiska kostnader redovisas eller att kostnader debiteras för tid som inte ägnats åt projektet.

När ersättning betalas ut för icke stödberättigande kostnader är det inte bara i strid med utgiftsreglerna utan hindrar också ett framgångsrikt genomförande av de politiska målen och begränsar därmed EU-stödets mervärde (se exempel).

Exempel: Icke stödberättigande kostnader begränsar projektens europeiska mervärde

EU finansierar stöd till effektiva och ändamålsenliga kontroller vid EU:s yttre gränser. Revisionsrätten granskade ett projekt i Spanien där fyra helikoptrar köptes in för att användas till 75 % för övervakning och kontroll av EU:s yttre gränser. Men revisionsrätten konstaterade att helikoptrarna endast användes i det syftet 25 % av tiden. EU skulle därför endast ha betalat 25 % av kostnaden för helikoptrarna i stället för 75 %.

Som en del av kontrollsystemen för forskningsutgifterna kontrollerar kommissionen lägesrapporter och kostnadsredovisningar for de finansierade projekten innan den betalar ut pengar. Revisionsrätten konstaterade att kommissionen inte alltid tillämpar sina förfaranden enhetligt, vilket kan göra programmet mindre effektivt och öka stödmottagarnas administrativa börda.

Detta rekommenderar vi

Revisionsrätten rekommenderar följande:

οFör de nya programmen 2014–2020 för forskning (Horisont 2020) och annan inre politik bör kommissionen i tid förse stödmottagare och förvaltningsmyndigheter i medlemsstaterna med enhetlig och tydlig vägledning om stödvillkoren och kontrollkraven.

οKommissionen bör göra sina kontrollåtgärder mer riskstyrda och inrikta kontrollerna på stödmottagare med hög risk (t.ex. enheter med mindre erfarenhet av EU-bidrag) och minska kontrollbördan för stödmottagare med lägre risk.

Vill du veta mer? Fullständig information om revisionsrättens revision av EU:s utgifter inom forskning och annan inre politik finns i kapitel 8 i årsrapporten om EU:s budget för 2013.

Administrativa och därmed sammanhängande utgifter
10,6 miljarder euro

Detta granskade vi

Administrativa och därmed sammanhängande utgifter omfattar utgifter för EU-institutionerna och andra organ. Dessa är kommissionen, parlamentet, Europeiska utrikestjänsten, Europeiska rådet och rådet, domstolen, revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen.

Utgifterna för personal (löner, tillägg och pensioner) står för 60 % av utgiftsområdet. Utgifterna för byggnader, utrustning, energi, kommunikation och informationsteknik står för återstoden.

Resultatet av revisionsrättens revisioner av Europeiska unionens byråer och andra decentraliserade organ rapporteras i särskilda årsrapporter, som offentliggörs separat tillsammans med en sammanfattning av resultaten.

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel? | Uppskattad felprocent: | Granskade kontrollsystem:
Nej | 1.0 % (2012: 0.0 %) | Ändamålsenliga

Vid granskningen av merparten av kontrollsystemen upptäcktes inga allvarliga brister. Men revisionsrätten noterar upprepade fel i kommissionens och Europeiska utrikestjänstens utbetalning av löner och tillägg samt brister i EU-delegationernas upphandlingsförfaranden (som sköts av Europeiska utrikestjänsten).

Detta rekommenderar vi

Revisionsrätten rekommenderar att

οkommissionen och Europeiska utrikestjänsten vidtar ytterligare åtgärder för att se till att personalregistren, som påverkar utbetalningen av löner och tillägg, är aktuella,

οEuropeiska utrikestjänsten ger stöd och vägledning avseende upphandlingsförfaranden till EU-delegationerna.

Vill du veta mer? Fullständig information om revisionsrättens revision av EU:s administrativa och därmed sammanhängande utgifter finns i kapitel 9 i årsrapporten om EU:s budget för 2013.

Europeiska utvecklingsfonden (EUF)
2,6 miljarder euro

Detta granskade vi

Europeiska utvecklingsfonden tillhandahåller Europeiska unionens bistånd för utvecklingssamarbete till länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Syftet med utgifterna är att minska och på sikt utrota fattigdomen och att främja en hållbar utveckling och en gradvis integrering av AVS-länderna och ULT-länderna i världsekonomin.

EUF finansieras av medlemsstaterna, styrs av en egen budgetförordning och förvaltas av Europeiska kommissionen utanför ramen för EU:s budget. Det bistånd till tredjeland som finansieras av EUF genomförs i en högriskmiljö, särskilt på grund av de geografiskt utspridda aktiviteterna och den bristfälliga institutionella och administrativa kapaciteten i partnerländerna.

Detta konstaterade vi

Tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper: | Innehöll EUF:s inkomster väsentliga fel?
Räkenskaperna för 2013 ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning, det finansiella resultatet, kassa-flödena och förändringar i nettotillgångarna | Nej
Innehöll EUF:s åtaganden väsentliga fel? | Innehöll EUF:s betalningar väsentliga fel? | Uppskattad mest sannolik felprocent: | Granskade kontrollsystem:
Nej | Ja | 3.4 % (2012: 3.0 %) | Delvis ändamålsenliga

Ungefär hälften av den uppskattade felprocenten gällde att reglerna för upphandlingsförfaranden inte följdes (se exempel). En annan viktig felkälla är att det saknas verifierande underlag till utgifterna.

Exempel: Stödmottagaren följde inte reglerna för upphandling

Revisionsrätten undersökte upphandlingen av it-utrustning till ett centrum för företagsinformation som finansieras av ett program för stöd till mikroföretag och små företag. Revisionen visade att det anbud som hade det lägsta priset inte tilldelades kontraktet, trots att tilldelningskriteriet var lägsta pris. Felet upptäcktes inte av kommissionens ansvariga revisor som gjorde en finansiell revision av programmet.

EUF används också till budgetstöd, dvs. direkta betalningar till ett utvecklingslands statsbudget på vissa villkor. Revisionsrätten upptäckte fel i budgetstödtransaktionerna som gällde felaktig bedömning av om villkoren var uppfyllda och användning av fel växelkurs för att omvandla en budgetstödbetalning till lokal valuta.

EuropeAid, ett generaldirektorat vid kommissionen, förvaltar merparten av utgifterna till tredjeland inom EU-budgeten och nästan alla utgifter inom EUF. Revisionsrätten bedömde att EuropeAids system var delvis ändamålsenliga. I maj 2013 antog EuropeAid en handlingsplan för att försöka komma till rätta med de största konstaterade bristerna.

Detta rekommenderar vi

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen

οinkasserar inkomsträntor som genereras av förfinansiering,

οser över kvantifieringen av fördelarna med de kontroller som görs,

οrapporterar om framstegen med genomförandet av handlingsplanen för att avhjälpa bristerna i kontrollsystemet.

Vill du veta mer? Fullständig information om revisionsrättens revision av Europeiska utvecklingsfonden finns i årsrapporten om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för 2013.

Bakgrundsinformation

Revisionsmetoden i korthet

Revisionsrättens revisionsförklaring – déclaration d’assurance (DAS) – bygger på objektiva bevis som inhämtas under revisionsarbetet i enlighet med internationella revisionsstandarder. Det sker på följande sätt.

Räkenskapernas tillförlitlighet

Innehåller EU:s årsredovisning fullständig och riktig information?

EU-budgeten är komplex. Hundratusentals bokföringsposter förs in av kommissionens generaldirektorat varje år med information från många olika källor (däribland medlemsstaterna). Revisionsrätten kontrollerar att redovisningsprocesserna fungerar korrekt och att redovisningsuppgifterna är fullständiga, har registrerats korrekt och presenteras på ett lämpligt sätt.

οUtvärdering av redovisningssystemet för att se till att det ger en god grund för tillförlitliga uppgifter (fullständiga och exakta).

οKontroll av centrala redovisningsrutiner för att se till att de fungerar korrekt.

οAnalytiska kontroller av de viktigaste redovisningsuppgifterna för att se till att de presenteras på ett enhetligt sätt och verkar rimliga.

οDirekt kontroll av ett urval bokföringsposter för att se till att de underliggande transaktionerna har ägt rum och bokförts korrekt.

οKontroll av årsredovisningen för att se till att den ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen.

Transaktionernas korrekthet

Följer de EU-transaktioner avseende intäkter och kostnadsförda betalningar¹ som ligger till grund för EU:s räkenskaper gällande regler?

EU-budgeten omfattar miljontals betalningar till stödmottagare både inom EU och i resten av världen. Merparten av utgifterna förvaltas av medlemsstaterna. För att inhämta de bevis som krävs granskar revisionsrätten intäkter och kostnadsförda betalningar direkt och bedömer de system som används när man administrerar och kontrollerar dem.

οEtt urval av transaktioner görs från EU:s budget med hjälp av en statistisk metod så att revisionsrättens revisorer får en grund för en detaljgranskning.

οTransaktionerna i urvalet granskas i detalj vanligtvis på plats hos slutmottagarna (t.ex. en jordbrukare, ett forskningsinstitut eller ett företag som tillhandahåller offentligt upphandlade bygg- och anläggningsarbeten eller tjänster) så att revisorerna får direkta bevis för att den underliggande händelsen ”har inträffat”, bokförts korrekt och följer de regler enligt vilka de aktuella betalningarna görs.

οFelen analyseras och klassificeras som kvantifierbara eller icke kvantifierbara.

οFelens inverkan beräknas genom att kvantifierbara fel extrapoleras i form av en ”mest sannolik” felprocent (uppskattad felprocent).

οDen uppskattade felprocenten jämförs mot en väsentlighetsgräns på 2 % och avgör revisionsrättens uttalande.

οEtt antal kontrollsystem bedöms så att man kan avgöra om de är ändamålsenliga när det gäller att garantera att transaktionerna som de hanterar är lagliga och korrekta.

οAnnan relevant information beaktas, till exempel årliga verksamhetsrapporter och andra externa revisorers rapporter.

οAlla iakttagelser diskuteras både med nationella myndigheter i medlemsstaterna och med kommissionen så att man försäkrar sig om att uppgifterna är korrekta.

οRevisionsrätten antar sina uttalanden på grundval av det utförda arbetet och det uppnådda resultatet.

1Kostnadsförda betalningar: mellanliggande betalningar, slutbetalningar och reglering av förskott.

Närmare upplysningar om revisionsprocessen för revisionsförklaringen finns i bilaga 1.1 till årsrapporten om budgeten för 2013.

Europeiska revisionsrätten och dess arbete

Europeiska revisionsrätten är Europeiska unionens oberoende revisionsorgan. Vi har vårt säte i Luxemburg och cirka 900 anställda – revisorer och stödpersonal från alla länder i EU. Sedan revisionsrätten inrättades 1977 har vi inriktat oss på EU:s ekonomiska förvaltning och bidragit till att förbättra den.

Revisionsrättens granskningsrapporter och yttranden är en mycket viktig del av EU:s ansvarskedja. Vår output används till att ställa de ansvariga för förvaltningen av EU:s budget till svars, särskilt inom det årliga förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. De ansvariga är huvudsakligen kommissionen, men även övriga EU-institutioner och EU-organ. Medlemsstaterna spelar också en viktig roll vid delad förvaltning.

Vi har följande huvuduppgifter:

οFinansiell revision och revision av regelefterlevnad, främst i form av revisionsförklaringen (även kallad DAS).

οEffektivitetsrevisioner av teman som väljs ut så att effekten av vårt arbete maximeras.

οYttranden över förordningar som gäller budgetförvaltning och andra viktiga frågor.

Vi strävar efter att förvalta våra resurser på ett sätt som garanterar en god balans mellan våra olika aktiviteter och som bidrar till att vi uppnår tillförlitliga resultat och får en god täckning av de olika områdena i EU:s budget.

Våra produkter

Vi utarbetar följande:

οÅrsrapporter om EU:s allmänna budget och Europeiska utvecklingsfonden. Årsrapporterna innehåller främst uttalanden i form av en revisionsförklaring och granskningsresultat och offentliggörs i november varje år.

οSärskilda årsrapporter som innehåller revisionsrättens uttalanden efter finansiella revisioner av alla EU:s olika byråer och organ. 53 särskilda årsrapporter offentliggörs för 2014.

οSärskilda rapporter med utvalda granskningsteman som offentliggörs löpande under året. De är främst effektivitetsrevisioner. Cirka 25 särskilda rapporter kommer att offentliggöras 2014.

οYttranden som används av Europaparlamentet och rådet när de antar EU-lagstiftning och andra beslut med betydande effekter för den ekonomiska förvaltningen. Sex yttranden kommer att offentliggöras 2014.

οÖversiktliga analyser av utvalda områden av EU:s politik där vi analyserar större utmaningar och långsiktiga trender. Två kommer att offentliggöras under 2014.

οEn årlig verksamhetsrapport som innehåller information om och ger en inblick i vår verksamhet under året.

Med vårt arbete bidrar vi till att öka medvetenheten om och insynen i EU:s ekonomiska förvaltning genom att vi avger en förklaring om hur denna förvaltning fungerar och ger rekommendationer om ytterligare förbättringar. Vi gör detta i unionsmedborgarnas intresse.

Information om revisionsrättens revisioner av Europeiska unionens byråer och andra decentraliserade organ finns i respektive särskild årsrapport för 2013 på revisionsrättens webbplats.

QJ-AE-14-001-SV-E    ISSN 1977-6195

Europeiska revisionsrätten är EU:s oberoende externa revisionsorgan – väktare av EU:s finanser

I sina årsrapporter om EU:s budget och Europeiska utvecklingsfonden avger revisionsrätten ett uttalande – eller en revisionsförklaring – om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med denna publikation är att ge en sammanfattning av de viktigaste granskningsresultaten och slutsatserna. De fullständiga rapporterna finns på revisionsrättens webbplats och offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning..