CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ ESTE INSTITUȚIA DE AUDIT EXTERN INDEPENDENTĂ A UNIUNII EUROPENE - GARDIANUL FINANȚELOR UE

Curtea formulează, în rapoartele sale anuale referitoare la execuția bugetului UE și la activitățile finanțate de fondurile europene de dezvoltare, o opinie – sau declarație de asigurare – privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestora. Scopul acestei note informative este acela de a furniza un rezumat al principalelor constatări și concluzii. Textele integrale ale rapoartelor anuale sunt disponibile pe site-ul Curții și se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).

Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2013

© Uniunea Europeană, 2013

Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.

ISBN 978-92-9241-350-7 (versiune tipărită)

ISBN 978-92-9241-534-1 (EPUB)

doi:10.2865/90291

CURTEA DE CONTURI EUROPEAN Ă

Pentru mai multe informații

Curtea de Conturi Europeană

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

e-mail: eca-info@eca.europa.eu

http://eca.europa.eu

twitter_bird EUAuditorsECA

youtube EUAuditorsECA

CUVÂNT INTRODUCTIV AL PREȘEDINTELUI CURȚII

Rapoartele anuale ale Curții de Conturi Europene – unul consacrat bugetului UE și celălalt consacrat fondurilor europene de dezvoltare – vin în ajutorul Parlamentului European, al Consiliului și al cetățenilor Europei în demersul de evaluare a gestiunii finanțelor publice ale Uniunii Europene.

În 2012, Uniunea Europeană s-a confruntat, în cadrul execuției bugetului său, cu numeroase provocări în materie de gestiune financiară. Ea a trebuit să facă față unui nivel în creștere al plăților finale, pe măsură ce cadrul financiar actual se apropia de sfârșit, precum și efectelor presiunii exercitate asupra finanțelor naționale. Cheltuielile efectuate de la bugetul UE s-au ridicat în total la 138,6 miliarde de euro.

Indicele de eroare estimat de Curte pentru ansamblul cheltuielilor de la bugetul UE s-a cifrat la 4,8 % în 2012 (față de 3,9 % în 2011), înregistrându-se creșteri ale acestui indice de eroare pentru aproape fiecare dintre diferitele domenii de cheltuieli. Toate domeniile care acoperă cheltuieli operaționale au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare în 2012.

Nivelul de eroare estimat de Curte nu constituie un indiciu al existenței fraudei ori al lipsei de eficiență la nivelul cheltuielilor sau al unei utilizări nejudicioase a resurselor financiare. El constituie o estimare a sumelor care nu ar fi trebuit să fie plătite deoarece fondurile în cauză nu au fost utilizate în conformitate cu legislația aplicabilă. Printre erorile tipice se numără plățile efectuate pentru cheltuieli care erau neeligibile sau pentru achiziții care nu s-au realizat cu aplicarea în mod corespunzător a normelor în materie de achiziții publice.

În contextul în care UE elaborează programele financiare aferente următorului cadru financiar, 2014-2020, există angajamente financiare substanțiale, din exercițiile anterioare, care încă nu au fost lichidate, fapt care va exercita o presiune sporită asupra fluxurilor de numerar ale UE și care poate crește riscul de eroare în cursul exercițiilor imediat următoare.

Instituțiile UE și statele membre au acum o ocazie deosebită de a valorifica lecțiile învățate în cursul actualului cadru financiar în vederea îmbunătățirii, pe parcursul următorului cadru financiar, a gestiunii financiare a UE, în special dând curs constatărilor și recomandărilor formulate de Curte în rapoartele sale de audit.

Bazându-se pe probe solide, Curtea de Conturi furnizează o asigurare cu privire la gestiunea financiară a UE, semnalând eventuale riscuri și oferind îndrumări în vederea îmbunătățirii. Curtea contribuie în acest fel la consolidarea obligației pe care o are UE față de cetățeni de a răspunde pentru actul de gestiune.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Președintele Curții de Conturi Europene

REZULTATE GLOBALE

MESAJE-CHEIE

DECLARAȚIA DE ASIGURARE, ÎN REZUMAT

În opinia Curții, conturile consolidate ale Uniunii Europene prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a Uniunii la 31 decembrie 2012, precum și rezultatele operațiunilor acesteia, fluxurile sale de numerar și modificările în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată.

Operațiunile de venituri subiacente conturilor UE aferente exercițiului 2012 sunt conforme cu legile și reglementările în vigoare sub toate aspectele semnificative.

Angajamentele subiacente conturilor aferente exercițiului 2012 sunt conforme cu legile și reglementările în vigoare sub toate aspectele semnificative.

Sistemele de supraveghere și de control examinate sunt parțial eficace în asigurarea legalității și regularității plăților subiacente conturilor. Toate grupurile de politici care acoperă cheltuieli operaționale sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Potrivit estimării Curții, indicele de eroare cel mai probabil pentru plățile contabilizate cu titlu de cheltuieli, subiacente conturilor, este de 4,8 %.

Din acest motiv, Curtea consideră că plățile subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2012 sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare.

Pentru textul integral al declarației de asigurare, a se consulta capitolul 1 din Raportul anual 2012.

Indicele de eroare estimat pentru ansamblul cheltuielilor de la bugetul UE a înregistrat din nou o creștere în 2012, de la 3,9 % la 4,8 %. Această creștere poate fi parțial imputată (în proporție de 0,3 puncte procentuale) unei schimbări la nivelul abordării pe care a adoptat-o Curtea în materie de eșantionare. Din 2009, indicele de eroare estimat a crescut în fiecare an, după ce înregistrase o scădere în cei trei ani anteriori.

Grupul de politici Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate rămâne domeniul de cheltuieli cel mai expus la erori, indicele de eroare estimat pentru acesta cifrându-se la 7,9 %, și este urmat de grupul de politici Politica regională, energie și transporturi, cu un indice de eroare estimat de 6,8 %.

Domeniile de cheltuieli Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Agricultură: susținerea pieței și sprijinul direct și Politica regională, energie și transporturi au prezentat creșterile cele mai mari ale indicelui de eroare estimat.

Pentru majoritatea operațiunilor care au fost afectate de erori din cadrul domeniilor care fac obiectul gestiunii partajate (de exemplu, agricultură și coeziune), autoritățile statelor membre dispuneau de informații suficiente care să le fi permis detectarea și corectarea erorilor respective.

Decalajul substanțial dintre creditele pentru angajamente și creditele pentru plăți, asociat unei subutilizări considerabile a fondurilor la începutul perioadei de programare curente, a antrenat o acumulare de angajamente neutilizate cu o valoare echivalentă unui număr de 2 exerciții și 3 luni (217 miliarde de euro la sfârșitul exercițiului 2012). Această situație exercită o presiune asupra bugetului disponibil pentru plăți. Pentru a remedia această situație, este esențial ca necesarul bugetar pentru plățile care trebuie efectuate să fie planificat de Comisie pe termen mediu și lung.

În cazul unui număr mare de domenii bugetare ale UE, cadrul legislativ este complex și performanța nu este luată în considerare într-un grad suficient. Propunerile în domeniile agriculturii și coeziunii pentru perioada de programare 2014-2020 rămân, în esență, axate pe intrările de resurse (și deci orientate spre cheltuieli), ceea ce înseamnă că se acordă în continuare prioritate mai curând aspectelor de conformitate decât celor de performanță.

CHELTUIREA FONDURILOR UE CU RESPECTAREA NORMELOR

Prezenta secțiune prezintă principalele rezultate ale auditului financiar și de conformitate efectuat cu privire la exercițiul financiar 2012.

Regularitatea operațiunilor

Curtea de Conturi Europeană efectuează teste pe eșantioane de operațiuni, cu scopul de a obține estimări calculate statistic cu privire la gradul în care sunt afectate de eroare veniturile și diferitele domenii de cheltuieli (grupuri de domenii de politici). Diagrama 1 prezintă rezultatele testelor pentru bugetul UE în ansamblu. Ea indică gradul de frecvență a erorilor în cadrul operațiunilor, precum și impactul aferent acelor erori care au efecte cuantificabile (indicele de eroare cel mai probabil estimat). Pentru mai multe informații privind abordarea de audit a Curții, a se vedea *.

Diagrama 1 - Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni aferente exercițiului 2012, pentru ansamblul bugetului UE

Frecvența erorilor (procentajul din operațiunile auditate care a fost afectat de una sau de mai multe erori cuantificabile sau necuantificabile).

Indicele de eroare cel mai probabil (indicele de eroare estimat pe baza erorilor cuantificabile detectate în eșantionul de operațiuni auditat).

Notă: Pentru estimarea indicelui de eroare, Curtea utilizează tehnici statistice standard (a se vedea anexa 1.1 la capitolul 1 din raportul anual).

Curtea a concluzionat că, pentru exercițiul 2012, angajamentele nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare în niciunul dintre domeniile de cheltuieli, același lucru fiind valabil și în cazul veniturilor. Indicele de eroare estimat pentru ansamblul bugetului, și anume 4,8 %, conduce la formularea unei opinii contrare cu privire la regularitatea cheltuielilor.

Rezultatele pentru fiecare domeniu de cheltuieli în parte, obținute în urma testelor efectuate, sunt prezentate în diagrama 2. Pentru fiecare dintre aceste domenii de cheltuieli sunt prezentate mai multe informații la *-*, toate elementele fiind prezentate în detaliu în capitolele conexe din Raportul anual 2012.

Diagrama 2 - Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni aferente exercițiului 2012, pentru fiecare domeniu de cheltuieli ale UE

Frecvența erorilor (procentajul din operațiunile auditate care a fost afectat de una sau de mai multe erori cuantificabile sau necuantificabile).

Indicele de eroare cel mai probabil (indicele de eroare estimat pe baza erorilor cuantificabile detectate în eșantionul de operațiuni auditat).

Notă: Pentru estimarea indicelui de eroare, Curtea utilizează tehnici statistice standard (a se vedea anexa 1.1 la capitolul 1 din raportul anual).

Analiza rezultatelor auditului

Indicele de eroare estimat pentru ansamblul cheltuielilor de la bugetul UE a înregistrat din nou o creștere, de la 3,9 % în 2011 la 4,8 % în 2012 (a se vedea diagrama 3). Această creștere poate fi parțial imputată (în proporție de 0,3 puncte procentuale) unei schimbări la nivelul abordării pe care a adoptat-o Curtea în materie de eșantionare. Din 2009, indicele de eroare estimat a crescut în fiecare an, după ce înregistrase o scădere în cei trei ani anteriori.

Diagrama 3 - Indicele de eroare cel mai probabil estimat pentru ansamblul bugetului UE: 2006-2012

Limita superioară a indicelui de eroare

Indicele de eroare cel mai probabil conform abordării anterioare*

Indicele de eroare cel mai probabil conform abordării actuale*

Limita inferioară a indicelui de eroare

Notă: Pentru estimarea indicelui de eroare cel mai probabil, Curtea utilizează tehnici statistice standard. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că indicele de eroare din cadrul populației se situează în intervalul dintre limita inferioară și cea superioară a indicelui de eroare. Pentru mai multe detalii, a se vedea anexa 1.1 la capitolul 1 din raportul anual.

* Schimbarea intervenită în abordarea în materie de eșantionare a Curții a determinat creșterea semnificativă a indicilor de eroare pentru două domenii de cheltuieli (a se vedea caseta prezentată în continuare). Dacă nu ar fi intervenit această schimbare, indicele de eroare global ar fi fost cu 0,3 puncte procentuale mai mic.

Diagrama 4 - Comparație între exercițiile 2011 și 2012 din perspectiva indicelui de eroare estimat pentru domeniile de cheltuieli ale UE

* Schimbarea intervenită în abordarea în materie de eșantionare a Curții a determinat creșterea semnificativă a indicilor de eroare pentru domeniile de cheltuieli Relații externe, ajutor și extindere și Cercetare și alte politici interne (a se vedea caseta prezentată în continuare și secțiunile referitoare la domeniile de cheltuieli respective).

Indicele de eroare estimat a înregistrat o creștere pentru toate domeniile care acoperă cheltuieli operaționale (a se vedea diagrama 4). Domeniile de cheltuieli Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Agricultură: susținerea pieței și sprijinul direct și Politica regională, energie și transporturi au prezentat creșterile cele mai mari. Grupul de politici Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate rămâne domeniul de cheltuieli cel mai expus la erori, indicele de eroare estimat pentru acesta cifrându-se la 7,9 %, și este urmat de grupul de politici Politica regională, energie și transporturi, cu un indice de eroare estimat de 6,8 %.

Abordarea adoptată de Curte în materie de eșantionare: care sunt schimbările intervenite, de ce constituie ele o îmbunătățire și care este impactul lor?

Abordarea în materie de eșantionare a operațiunilor a fost actualizată. Operațiunile sunt acum examinate pe aceeași bază indiferent de domeniul de cheltuieli, și anume sunt examinate în momentul în care cheltuielile au fost acceptate și înregistrate de Comisie, demersuri prin care aceasta confirmă că, în opinia sa, plata fondurilor de la bugetul UE este justificată.

Eșantionul de operațiuni al Curții cuprinde în prezent plăți intermediare, plăți finale și plăți în avans validate și închise („plăți contabilizate cu titlu de cheltuieli”). Această schimbare permite examinarea, în condiții de comparabilitate, a tuturor domeniilor, indiferent de modalitatea de gestiune aplicabilă, fie ea partajată sau nu. Mai mult, având în vedere că vor fi eliminate nivelurile fluctuante ale plăților în avans, precum și impactul lor asupra indicelui de eroare, populațiile care vor face obiectul auditului vor fi mai stabile de la un an la altul.

Această schimbare nu are decât un impact limitat asupra indicelui global de eroare cel mai probabil (a se vedea diagrama 3), dar are efectul de a spori considerabil indicii de eroare aferenți domeniilor de cheltuieli Relații externe, ajutor și extindere și Cercetare și alte politici interne (a se vedea secțiunile referitoare la aceste domenii de la [*-*]).

O aplicare corectă a normelor în materie de achiziții publice ar oferi asigurarea unei utilizări judicioase a banilor plătiți de contribuabilii europeni. Repartizarea indicelui global de eroare estimat pe tipuri de eroare demonstrează că încălcările grave ale normelor privind achizițiile publice constituie o problemă majoră care afectează conformitatea și care este comună tuturor domeniilor de cheltuieli (a se vedea diagrama 5). Consecința este că obiectivele acestor norme – concurența loială și atribuirea contractului ofertantului celui mai bine plasat – nu au fost îndeplinite.

Diagrama 5 - Contribuția la eroarea globală estimată, pe tipuri

Încălcări grave ale normelor privind achizițiile publice

Proiecte/activități neeligibile sau beneficiari neeligibili

Includerea de costuri neeligibile în declarațiile de cheltuieli

Declarații incorecte privind suprafețele agricole

Alte tipuri de erori

Corecții financiare și recuperări

Corecțiile financiare care au fost raportate ca fiind aplicate în 2012 s-au ridicat la 3,7 miliarde de euro, o sumă de peste trei ori mai mare decât cifra pentru 2011 (1,1 miliarde de euro). În jur de 50 % (1,8 miliarde de euro) din corecțiile financiare aplicate în 2012 vizează utilizarea fondurilor care țin de domeniul coeziunii în Spania în perioada 2000-2006. Recuperările au rămas, în esență, la un nivel constant, și anume, de 678 de milioane de euro (2011: 733 de milioane de euro).

Solicită UE restituirea fondurilor?

Odată ce au fost efectuate plățile de la bugetul UE, atât Comisia, cât și statele membre (pentru cheltuielile pe care le gestionează împreună) pot efectua controale ex post privind funcționarea sistemelor de control și cheltuielile declarate. Aceste controale pot avea drept consecință aplicarea de corecții financiare și/sau efectuarea de recuperări.

Corecțiile financiare au drept scop primordial să remedieze deficiențele constatate la nivelul sistemelor de gestiune. În cazul agriculturii, corecțiile determină reducerea fondurilor UE alocate statului membru în cauză. În cazul politicii de coeziune, impactul corecțiilor financiare depinde de acceptarea sau nu de către statul membru a corecției propuse de Comisie:

- statele membre acceptă de regulă corecția financiară propusă și o aplică prin ajustarea cu o sumă forfetară a declarației de cheltuieli transmise și/sau prin operarea unor corecții mai detaliate la nivelul proiectelor. În acest caz, fondurile UE în cauză pot fi realocate altor domenii de cheltuieli din cadrul statului membru respectiv;

- atunci când statul membru nu acceptă corecția financiară propusă, Comisia poate adopta o decizie oficială în vederea executării corecției. Aceasta atrage o reducere netă a finanțării alocate de UE statului membru în cauză.

Corecțiile financiare pot antrena efectuarea unor recuperări de la beneficiari, în funcție de problema care a dat naștere corecției financiare și de măsurile pe care le va lua administrația statului membru în cauză.

Recuperările corectează, la nivelul proiectelor, cheltuielile neconforme cu reglementările aplicabile și presupun rambursarea de către beneficiar, în integralitate sau parțial, a fondurilor pe care le-a primit în mod neconform către organismul care a făcut plata inițială. Aceste fonduri devin disponibile pentru efectuarea de plăți către alți beneficiari.

Corecțiile financiare și recuperările sunt luate în considerare la estimarea de către Curte a indicelui de eroare în cazul în care ele au efectul de a anula plățile eronate efectuate în cursul exercițiului: cu alte cuvinte, în cazul în care cheltuielile incorecte au fost identificate și excluse din declarația transmisă Comisiei și/sau au dat naștere efectuării de recuperări de la beneficiari în cursul exercițiului. Aceste condiții sunt întrunite doar în puține cazuri. În domeniul agriculturii, majoritatea corecțiilor financiare nu antrenează efectuarea de recuperări de la beneficiari. În domeniul coeziunii, majoritatea corecțiilor reprezintă corecții financiare forfetare, care rareori se concretizează în corecții detaliate la nivelul proiectelor.

Comisia depune eforturi considerabile pentru a detecta și a îmbunătăți sistemele de supraveghere și de control neperformante, așa cum prevede legislația UE. Pentru perioada de programare 2014-2020, Comisia a propus ca neregularitățile detectate ulterior prezentării conturilor anuale ale autorităților naționale să atragă în mod automat reducerea netă a finanțării de la UE, lucru care ar avea efectul de a stimula mai puternic statele membre să realizeze controale eficace.

Presiunea exercitată asupra bugetului disponibil pentru plăți

În 2012, Comisia nu a fost în măsură să onoreze toate cererile de plată din bugetul disponibil. Printre cauzele care au dus la această situație s-au numărat creșterea decalajului dintre creditele anuale pentru angajamente și creditele pentru plăți, precum și acumularea de angajamente restante din exercițiile anterioare.

Ce sunt angajamentele și ce sunt plățile

Bugetul este format, în fiecare an, din două componente: angajamentele (promisiuni de a efectua plăți în cursul exercițiului curent sau al exercițiilor viitoare) și plățile (care se referă la fondurile plătite în cursul exercițiului curent). Plafoanele anuale care se aplică angajamentelor și plăților sunt stabilite în cadrul financiar multianual convenit între Consiliu și Parlament. Efectuarea plăților se poate face doar în cazul în care există un angajament valid în acest sens.

În cursul actualului cadru financiar multianual (2007-2013), bugetele anuale stabilite pentru angajamente s-au situat aproape de plafoanele convenite inițial, în timp ce bugetele pentru plăți s-au situat cu mult sub plafonul fixat. Acest dezechilibru structural, asociat unei subutilizări considerabile a fondurilor la începutul perioadei de programare curente, a antrenat o acumulare de angajamente neutilizate cu o valoare echivalentă unui număr de 2 exerciții și 3 luni (217 miliarde de euro la sfârșitul exercițiului 2012). Aceste obligații de plată vor trebui să fie onorate în cursul exercițiilor viitoare.

Efectuarea unei plăți în baza unui angajament asumat nu implică în mod automat faptul că cheltuielile sunt definitive. Comisia efectuează în mod frecvent plăți cu scopul de a prefinanța anumite activități, urmând să accepte în cursul exercițiilor următoare justificarea utilizării fondurilor. În ultimii ani, s-a înregistrat o creștere semnificativă a prefinanțărilor neînchise și nevalidate încă. În 2012, prefinanțările reprezentau o sumă totală brută de 80 de miliarde de euro. Prelungirea perioadelor aferente prefinanțării poate duce la un risc sporit de eroare sau de pierderi de fonduri pentru bugetul UE.

Având în vedere această presiune exercitată asupra bugetului pentru plăți, este esențial ca necesarul bugetar pentru plățile care trebuie efectuate să fie planificat de Comisie pe termen mediu și lung. În opinia Curții, Comisia ar trebui să elaboreze și să publice previziuni pe termen lung ale fluxurilor de numerar, cu ajutorul cărora să prevadă cerințele viitoare în materie de plăți și să poată identifica necesitățile viitoare, să planifice prioritățile bugetare și să asigure faptul că plățile necesare pot fi efectuate de la bugetele anuale aprobate.

Informații complete privind principalele constatări sunt prezentate în capitolul 1 „Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia” din Raportul anual 2012 privind execuția bugetului UE.

OBȚINEREA DE REZULTATE PORNIND DE LA BUGETUL UE

Performanța bugetului UE se evaluează luându-se în considerare principiile bunei gestiuni financiare [economicitate (economie), eficiență și eficacitate]. Măsurarea performanței este esențială pe tot parcursul procesului de intervenție publică, acoperind resursele (mijloacele financiare, umane, materiale, organizaționale sau de reglementare necesare pentru implementarea programului), realizările (elementele – „produsele” – care trebuie obținute în cadrul programului), rezultatele (efectele imediate ale programului asupra destinatarilor direct vizați sau asupra beneficiarilor) și impacturile (schimbările survenite pe termen lung în societate care pot fi atribuite acțiunii UE).

Accent insuficient pus pe performanță

În cazul unui număr mare de domenii bugetare ale UE, cadrul legislativ este complex și pune un accent insuficient pe performanță. Propunerile de noi regulamente privind Fondul de coeziune și privind politica agricolă comună pentru perioada de programare 2014-2020 rămân, în esență, axate pe intrările de resurse (și deci orientate spre cheltuieli), ceea ce înseamnă că se acordă prioritate mai curând aspectelor de conformitate decât celor de performanță. De exemplu, noile regulamente privind dezvoltarea rurală stabilesc o serie de obiective eterogene, care vizează o multitudine de aspecte, fără să precizeze rezultatele sau impactul scontat ori să prevadă indicatori relevanți.

În cazul unor componente importante ale bugetului UE, nivelul maxim al cheltuielilor stabilit pentru rubricile aferente ale cadrului financiar multianual este subdivizat în alocări anuale atribuite fiecărui stat membru. Obținerea de rezultate calitative bune din scheme de finanțare în care fondurile sunt repartizate în avans statelor membre și în care absorbția lor totală este un obiectiv implicit constituie o provocare.

S-au înregistrat progrese în ceea ce privește informațiile raportate cu privire la realizările în materie de politici, dar utilitatea lor este în continuare limitată

Directorii generali din cadrul Comisiei stabilesc, în planurile de gestiune, obiective în materie de performanță legate de responsabilitățile lor referitoare la politici, iar, ulterior, raportează cu privire la realizări în rapoartele anuale de activitate. În urma examinării planurilor de gestiune și a rapoartelor anuale de activitate ale unui eșantion de direcții generale din cadrul Comisiei (Concurență, Mobilitate și Transporturi și Afaceri Maritime și Pescuit), Curtea a identificat următoarele probleme fundamentale care afectează raportarea cu privire la realizările anuale în materie de politici:

adesea, obiectivele preluate direct din documente legislative sau documente de politică de nivel înalt nu sunt suficient de bine direcționate;

Exemplu: Scopurile politicilor sunt prea largi pentru a putea fi utilizate ca obiective ale direcțiilor generale

Direcția Generală Concurență și-a stabilit ca obiectiv general „sprijinirea creșterii economice, a ocupării forței de muncă și a competitivității”. Pentru a monitoriza progresele realizate în îndeplinirea acestui obiectiv, direcția se raportează la rata de creștere a PIB-ului real, la rata de ocupare a forței de muncă din cadrul populației cu vârsta cuprinsă în intervalul 20-64 de ani și la procentajul din PIB-ul Uniunii Europene care este investit în cercetare și dezvoltare. Prin faptul că a utilizat ca indicatori de impact un obiectiv de politică de nivel înalt și ținte globale stabilite de Comisie, această direcție generală nu poate să demonstreze care este propria sa contribuție (și în ce proporție) la îndeplinirea scopurilor politicii.

doar opt din 52 de obiective îndeplineau în integralitate criteriile SMART (specific, measurable, achievable, relevant and timed - definite în mod exact, măsurabile, realizabile, pertinente și cu termene de îndeplinire precise) și

Exemplu: Obiective SMART

Un obiectiv care este SMART: Unul dintre obiectivele pe care și le-a stabilit Direcția Generală Mobilitate și Transporturi este „implementarea rețelei de transport de bază până în 2030”. Acest obiectiv este definit în mod exact, este pertinent și are un termen de îndeplinire precis. Caracterul său măsurabil este exprimat sub formă cantitativă (de exemplu, „eliminarea din rutele principale de transport, până în 2017, a cinci puncte în care traficul este congestionat”).

Un obiectiv care nu este SMART: Unul dintre obiectivele propuse de Direcția Generală Mobilitate și Transporturi constă în „promovarea unei mobilități urbane moderne”. Acest obiectiv nu este definit în mod exact, întrucât nu precizează în niciun fel ce anume trebuie schimbat, și nici nu este măsurabil sau delimitat în timp.

indicatorii pentru monitorizarea performanței trebuie îmbunătățiți.

Exemplu: Indicatori asupra cărora direcția generală nu deține niciun control

Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit dispune de indicatori legați de negocierile comerciale internaționale. Direcția nu poate exercita nicio influență asupra acestor indicatori, astfel încât utilizarea lor nu este adecvată.

Gestionarea performanței și raportarea cu privire la aceasta au cunoscut o evoluție și s-au întreprins o serie de acțiuni corective, însă este prea devreme pentru a le fi evaluate rezultatele. În contextul negocierilor referitoare la cadrul financiar multianual, Comisia a propus instituirea unui cadru comun privind performanța, care să fie aplicabil atât pentru aceasta, cât și pentru autoritățile naționale, și care să se bazeze pe indicatori de realizări imediate și pe indicatori de rezultate stabiliți de comun acord.

Rapoartele de evaluare nu sunt încă adecvate pentru a servi în cadrul procedurii de descărcare de gestiune

Tratatul prevede obligația Comisiei de a elabora un raport global de evaluare a finanțelor UE, acesta trebuind să facă parte dintre elementele pe baza cărora Parlamentul acordă Comisiei, în fiecare an, descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului UE. Curtea a evaluat cel de al doilea și cel de al treilea raport de evaluare și a ajuns la concluzia că, deși s-au constatat o serie de îmbunătățiri, raportul de evaluare încă nu furniza probe suficiente, pertinente și fiabile cu privire la rezultatele politicilor UE pentru a putea fi utilizat în cadrul procedurii de descărcare de gestiune.

Deficiențe la nivelul sistemelor de raportare cu privire la impactul și la rezultatele obținute cu ajutorul fondurilor UE și al sistemelor de răspundere pentru actul de gestiune

Cele 25 de rapoarte speciale adoptate de Curte în 2012 cu privire la o gamă largă de subiecte examinează dacă intervențiile UE au fost gestionate în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare (economicitate, eficiență și eficacitate).

Pentru Raportul anual 2012, Curtea a examinat învățămintele care pot fi desprinse din rapoartele sale speciale din 2012 în vederea pregătirii noilor programe și proiecte pentru perioada de programare 2014-2020 și a formulat următoarele constatări:

existau deficiențe în ceea ce privește relevanța, fiabilitatea și caracterul actual al datelor referitoare la performanță.

Exemplu: Raportare afectată de prea multe deficiențe pentru a permite verificarea îndeplinirii țintelor

În cazul unui audit privind finanțarea acordată pentru infrastructura de gestionare a deșeurilor municipale, Curtea a constatat că raportarea statelor membre era afectată de deficiențe semnificative; drept rezultat, Comisia nu a fost în măsură să evalueze, în toate cazurile, dacă performanța atinsă de statele membre era în conformitate cu țintele stabilite de UE în materie de deșeuri. Comisia a verificat dacă cifrele primite erau coerente, dar nu le-a evaluat și fiabilitatea.

în numeroase cazuri, sustenabilitatea rezultatelor proiectelor finanțate de UE era periclitată.

Exemplu: Pentru majoritatea proiectelor, rezultatele și beneficiile sunt puse în pericol pe termen mediu și lung

În urma auditului efectuat cu privire la asistența pentru dezvoltare acordată în domeniul alimentării cu apă potabilă și în cel al accesului la instalații sanitare de bază în țările din Africa Subsahariană, Curtea a constatat că proiectele examinate erau sustenabile din punct de vedere tehnic: ele promovau utilizarea unei tehnologii standard și a unor materiale disponibile pe plan local. Cu toate acestea, pentru majoritatea proiectelor, rezultatele și beneficiile nu vor continua să fie produse pe termen mediu și lung dacă nu se pot asigura venituri netarifare.

Curtea formulează următoarele recomandări:

Comisia și organele legislative ar trebui să se asigure că se va pune accentul într-un grad suficient pe performanță în perioada de programare următoare (2014-2020). În acest scop, este necesar să se stabilească un număr limitat de obiective suficient de specifice și însoțite de indicatori pertinenți și să se definească rezultatele și impacturile scontate în regulamentele sectoriale sau prin alte modalități obligatorii;

Comisia ar trebui să se asigure că există o legătură clară între activitățile anuale și obiectivele direcțiilor generale. La definirea acestor obiective, fiecare direcție generală ar trebui să ia în considerare modalitatea de gestiune utilizată, după caz, precum și rolul și responsabilitățile care îi revin.

În capitolul 10, intitulat „Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE”, din Raportul anual 2012 privind execuția bugetului UE, sunt prezentate informații complete referitoare la evaluarea performanței de către Curtea de Conturi Europeană. Toate rapoartele speciale sunt disponibile pe site-ul Curții de Conturi Europene. http://www.eca.europa.eu/en/Pages/ecadefault.aspx

AUDITUL CHELTUIELILOR ȘI AL VENITURILOR, ÎN DETALIU

VENITURILE
139,5 MILIARDE DE EURO

Ce am auditat

Auditul a acoperit veniturile Uniunii Europene, cu ajutorul cărora aceasta își finanțează bugetul. Contribuțiile calculate pe baza VNB-ului statelor membre și pe baza TVA-ului perceput de acestea au reprezentat 70,1 % și, respectiv, 10,5 % din veniturile aferente exercițiului 2012. În 2012, Curtea a auditat, de asemenea, eficacitatea procesului de verificare de către Comisie a datelor VNB utilizate la aceste calcule. Taxele vamale percepute pentru importuri și taxa pe producția de zahăr, colectate de administrațiile naționale ale statelor membre în numele Uniunii, au reprezentat 11,8 % din venituri.

Explicații privind auditul veniturilor UE

Veniturile Uniunii Europene se calculează, în marea lor parte, pe baza unor statistici și a unor estimări macroeconomice furnizate de statele membre. Auditul efectuat de Curte cu privire la regularitatea operațiunilor subiacente legate de contribuțiile pe bază de VNB și de TVA acoperă doar prelucrarea de către Comisie a datelor furnizate de statele membre, și nu modul în care au fost generate inițial datele respective. În consecință, indicele de eroare cel mai probabil este utilizat de Curte pentru a estima impactul erorilor produse la nivelul Comisiei asupra cuantumului global al veniturilor.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare?

Nu

Indicele de eroare cel mai probabil estimat:

0 % (2011: 0,8 %)

Operațiuni auditate afectate de eroare:

0 % (2011: 2 %)

Sisteme de control auditate:

Eficace

Curtea a auditat eficacitatea activității de verificare, finalizată de Comisie în 2012, a datelor VNB aferente perioadei 2002-2007 care au fost utilizate la calculul contribuțiilor bazate pe VNB ale statelor membre. Verificarea realizată de Comisie a fost evaluată ca fiind parțial eficace, având în vedere că Eurostat nu a realizat o planificare și o prioritizare corespunzătoare a activităților sale, deoarece riscurile legate de compilarea de către statele membre a datelor VNB nu au fost evaluate în mod adecvat. Mai mult, abordarea pe care a aplicat-o Eurostat cu privire la verificare nu era consecventă de la un stat membru la altul.

Auditurile Curții au relevat, de asemenea, deficiențe legate de supravegherea vamală de la nivel național. Curtea concluzionează că, la fel ca în exercițiile anterioare, sistemele de supraveghere și de control din statele membre sunt în continuare doar parțial eficace în asigurarea caracterului exhaustiv și corect al taxelor vamale înregistrate.

Ce recomandăm

Curtea formulează în atenția Comisiei următoarele recomandări:

să își revizuiască cadrul de control pentru verificarea datelor VNB, inclusiv să procedeze la o analiză structurată și formalizată a raportului costuri-beneficii, să efectueze o verificare aprofundată a componentelor din cadrul VNB-ului care prezintă riscuri și o importanță semnificativă, să limiteze recurgerea la rezervele generale și să stabilească criterii privind importanța semnificativă la formularea rezervelor;

să încurajeze statele membre să își consolideze supravegherea vamală pentru a maximiza sumele colectate în contul resurselor proprii tradiționale.

În capitolul 2 din Raportul anual 2012 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană cu privire la veniturile UE.

AGRICULTURĂ: SUSȚINEREA PIEȚEI ȘI SPRIJINUL DIRECT
44,5 MILIARDE DE EURO

Ce am auditat

Acest domeniu de cheltuieli acoperă Fondul european de garantare agricolă (FEGA), unul dintre cele două instrumente principale ale politicii agricole comune a UE. Gestiunea cheltuielilor este partajată cu statele membre.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare?

Da

Indicele de eroare cel mai probabil estimat:

3,8 % (2011: 2,9 %)

Operațiuni auditate afectate de eroare:

41 % (2011: 39 %)

Sisteme de control auditate:

Parțial eficace

Majoritatea cheltuielilor din cadrul acestui domeniu se calculează pe baza suprafeței de teren agricol. Un număr mare dintre erorile cuantificabile sunt cauzate de declarații sau cereri de plată inexacte depuse de beneficiarii, dintre care cea mai frecventă este reprezentată de supradeclararea suprafeței de teren (a se vedea exemplul).

Exemplu: Supradeclarări cereri de sprijin pentru terenuri neeligibile

În Spania, Austria și Portugalia*, anumite terenuri declarate pășuni permanente și pentru care, în virtutea acestui fapt, s-au acordat plăți, erau, de fapt, acoperite total sau parțial cu stânci, cu păduri dese sau cu arbuști. Acest lucru ar trebui să le excludă de la plata ajutorului din partea UE. În câteva dintre cazuri, terenurile fuseseră probabil utilizate pentru activități agricole în trecut, dar s-a constatat că ele fuseseră abandonate de mai mulți ani.

* Notă privind nominalizarea anumitor state membre în cadrul exemplelor: Dată fiind abordarea sa în materie de eșantionare, Curtea nu auditează operațiunile din fiecare stat membru, din fiecare stat beneficiar și/sau din fiecare regiune în fiecare an. Exemplele de erori sunt furnizate cu scopul de a ilustra tipurile de eroare cele mai frecvente. Ele nu constituie o bază pentru formularea unor concluzii cu privire la statele membre, la statele beneficiare și/sau la regiunile în cauză.

Pentru un număr considerabil de operațiuni care erau afectate de erori, autoritățile statelor membre dispuneau de informații suficiente care să le fi permis detectarea și corectarea erorilor respective.

În cadrul tuturor schemelor de ajutor direct prin intermediul FEGA, beneficiarii ajutorului acordat de UE au obligația legală de a îndeplini anumite cerințe de „ecocondiționalitate”. Aceste cerințe privesc protecția mediului, sănătatea publică, sănătatea animalelor și a plantelor, bunăstarea animalelor, precum și menținerea terenurilor agricole în bune condiții agricole și de mediu. Nerespectarea acestor obligații de către fermieri are drept consecință reducerea ajutorului care le este acordat. Curtea a constatat încălcări în cazul a 16 % din operațiunile care sunt supuse acestor obligații în materie de ecocondiționalitate.

Curtea a selectat trei sisteme integrate de administrare și control (IACS) în vederea unei examinări detaliate. Două dintre ele au fost evaluate ca fiind ineficace (Anglia și Irlanda de Nord, a se vedea exemplul), în timp ce al treilea a fost evaluat ca fiind parțial eficace (Luxemburg). Două alte sisteme de supraveghere și de control aplicabile programului de ajutor alimentar al UE pentru persoanele cele mai defavorizate, examinate în Italia și în Spania, au fost evaluate ca fiind eficace.

Exemplu: Date incorecte utilizate ca bază pentru calculul plăților

Suprafața terenurilor agricole (pe baza căreia se stabilesc drepturile la finanțare acordate beneficiarilor) se determină utilizând sistemele de identificare a parcelelor agricole (LPIS) și sistemele de informații geografice (GIS).

În Regatul Unit (Anglia), agenția de plăți nu evaluează eligibilitatea terenurilor comune (329 000 ha) și utilizează doar în mod limitat imaginile aeriene pentru a evalua eligibilitatea altor terenuri pentru care fermierii au depus cereri de plată. Curtea a constatat că a fost plătit sprijin pentru parcele de păduri care nu erau eligibile pentru plățile în cauză.

În Regatul Unit (Irlanda de Nord), elementele care ar fi reprezentat o cauză de neeligibilitate nu apar ca terenuri neeligibile în GIS. Curtea a identificat mai multe situații în care terenurile acoperite cu păduri (neeligibile pentru plată) erau înregistrate ca pășuni permanente (care sunt eligibile). De asemenea, s-au relevat alte situații în care în LPIS era înregistrată o suprafață de teren eligibil semnificativ mai mare decât cea existentă în realitate.

Ce recomandăm

Curtea recomandă Comisiei și statelor membre să își intensifice și să își accelereze eforturile pentru a se asigura că:

eligibilitatea terenurilor, în special a pășunilor permanente, este înregistrată în mod corespunzător în LPIS, mai ales în cazurile în care anumite suprafețe sunt total sau parțial acoperite cu stânci, cu arbuști, cu pâlcuri dese de arbori sau cu tufișuri ori atunci când terenurile au fost abandonate timp de mai mulți ani, precum și pentru a se asigura că toate terenurile agricole sunt introduse în LPIS;

se iau măsuri corective imediate atunci când se constată că sistemele administrative și de control și/sau bazele de date IACS prezintă deficiențe sau nu sunt actualizate și

plățile se bazează pe rezultatele inspecțiilor și inspecțiile la fața locului sunt de o calitate suficientă pentru a permite determinarea în mod fiabil a suprafeței eligibile.

În capitolul 3 din Raportul anual 2012 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile UE în domeniul susținerii pieței și sprijinului direct în agricultură.

DEZVOLTARE RURALĂ, MEDIU, PESCUIT ȘI SĂNĂTATE
15 MILIARDE DE EURO

Ce am auditat

Acest domeniu de cheltuieli acoperă dezvoltarea rurală, mediul și politicile climatice, afacerile maritime și pescuitul și sănătatea și protecția consumatorilor.

Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) reprezintă 90 % din plăți. Gestiunea cheltuielilor este partajată cu statele membre. FEADR cofinanțează cheltuielile aferente dezvoltării rurale prin intermediul programelor de dezvoltare rurală ale statelor membre. Cheltuielile acoperă atât măsuri legate de suprafață (precum plățile de agromediu și plățile compensatorii acordate fermierilor din zonele cu handicapuri naturale), cât și măsuri care nu sunt legate de suprafață (precum modernizarea exploatațiilor agricole și înființarea unor servicii de bază pentru economia și populația rurală).

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare?

Da

Indicele de eroare cel mai probabil estimat:

7,9 % (2011: 7,7 %)

Operațiuni auditate afectate de eroare:

63 % (2011: 57 %)

Sisteme de control auditate:

Parțial eficace

Motivul care a stat la baza majorității erorilor era acela că beneficiarii nu au respectat cerințele de eligibilitate, în special cele privind angajamentele de agromediu, cerințele specifice pentru proiectele de investiții și normele în materie de achiziții.

Exemplu: Eroare privind eligibilitatea: nerespectarea angajamentelor de agromediu

Un beneficiar din Polonia s-a angajat să respecte o serie de cerințe specifice legate de menținerea unei pășuni permanente extensive și de protecția unor specii de păsări pe cale de dispariție și a habitatelor lor. În principal, beneficiarul se angaja ca, în fiecare an și în locuri diferite, să lase necosită o suprafață reprezentând între 5 % și 10 % din terenul în cauză. Pentru aceasta, beneficiarul urma să primească 270 de euro pe hectar. Curtea a constatat că aceste cerințe nu erau respectate: fie parcelele erau complet cosite, fie aria suprafeței necosite era aceeași ca în anii anteriori sau era situată într-un loc diferit față de cel indicat de expertul ornitolog. Cerințele erau respectate în totalitatea lor în cazul a doar aproximativ 15 % din suprafață.

Cazuri similare de neconformitate cu cerințele de agromediu au fost detectate în Republica Cehă, Germania (Schleswig-Holstein), Grecia, Franța și Regatul Unit (Anglia).

Pentru cea mai mare parte a operațiunilor care erau afectate de erori, autoritățile statelor membre dispuneau de informații suficiente care să le fi permis detectarea și corectarea erorilor respective.

În ceea ce privește sistemele aferente dezvoltării rurale din cele șase state membre care au fost selectate în vederea unei evaluări detaliate, un sistem era ineficace (România), iar celelalte cinci erau parțial eficace [Bulgaria, Germania (Brandenburg și Berlin), Franța, Polonia și Suedia.] Cea mai importantă deficiență detectată de Curte era legată de controalele ineficace cu privire la normele în materie de achiziții publice (a se vedea exemplul). Per ansamblu, în urma auditului, s-au detectat cheltuieli neeligibile în valoare de peste 9 milioane de euro, rezultate din nerespectarea normelor privind achizițiile.

Exemplu: Calitate nesatisfăcătoare a controalelor administrative efectuate de un stat membru

În cazul unei proceduri de achiziții publice verificate în Germania (Brandenburg și Berlin), agenția de plăți însăși beneficiase, în perioada 2008-2012, de un ajutor FEADR în valoare de peste 2,2 milioane de euro, în cadrul măsurii „Asistență tehnică”, pentru sistemul său IT externalizat.

Curtea a constatat că atribuirea contractului pentru sistemul IT și pentru activitățile ulterioare de mentenanță s-a realizat în urma unei proceduri negociate fără publicarea unui anunț, și nu printr-o procedură deschisă sau restrânsă care ar fi fost necesară în acest caz. Nerespectarea procedurilor prevăzute de legislație face ca aceste cheltuieli să fie neeligibile pentru finanțare din partea UE. Aceeași situație privind atribuirea contractelor pentru sisteme IT a fost observată în alte 11 landuri din Germania.

Ce recomandăm

Curtea formulează următoarele recomandări în domeniul dezvoltării rurale:

statele membre ar trebui să își amelioreze modul de desfășurare a controalelor lor administrative, utilizând toate informațiile relevante de care dispun agențiile de plăți. Acest lucru poate permite detectarea și corectarea majorității erorilor;

Comisia ar trebui să asigure urmărirea corespunzătoare a tuturor cazurilor în care Curtea a detectat erori.

În ceea ce privește politica agricolă comună a UE în ansamblul său, Curtea formulează următoarele recomandări:

Comisia ar trebui să asigure un grad adecvat de acoperire al cheltuielilor în cadrul auditurilor sale de conformitate;

Comisia ar trebui să remedieze deficiențele identificate la nivelul auditurilor sale de conformitate, precum și problema persistentă a întârzierilor importante înregistrate în cadrul procedurii de conformitate în ansamblul său și

Comisia ar trebui să își îmbunătățească în continuare metoda de determinare a corecțiilor financiare, astfel încât să țină seama mai bine de natura și gravitatea încălcărilor detectate.

În capitolul 4 din Raportul anual 2012 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile UE în domeniul dezvoltării rurale, mediului, pescuitului și sănătății.

POLITICA REGIONALĂ, ENERGIE ȘI TRANSPORTURI
40,7 MILIARDE DE EURO

Ce am auditat

Auditul a acoperit politica regională (95 % din totalul cheltuielilor aferente acestui domeniu), care este finanțată, în cea mai mare parte, prin Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) și prin Fondul de coeziune (FC). Politica regională are drept scop consolidarea coeziunii economice și sociale în cadrul Uniunii Europene, prin reducerea decalajelor de dezvoltare dintre diferitele regiuni. Gestionarea cheltuielilor aferente politicii regionale este partajată cu statele membre și presupune cofinanțarea de proiecte în cadrul unor programe de cheltuieli aprobate.

Domeniile energiei și transporturilor reprezintă restul de 5 % din acest domeniu de cheltuieli. Politicile privind energia și transporturile urmăresc să pună la dispoziția cetățenilor și a întreprinderilor din Europa sisteme și servicii energetice și de transport sigure, sustenabile și competitive. Aceste cheltuieli sunt gestionate direct de Comisie.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare?

Da

Indicele de eroare cel mai probabil estimat:

6,8 % (2011: 6,0 %)

Operațiuni auditate afectate de eroare:

49 % (2011: 59 %)

Sisteme de control auditate:

Parțial eficace

Curtea a constatat încălcări grave ale normelor în materie de achiziții publice. Aceste erori reprezintă 52 % din indicele de eroare estimat de Curte. Valoarea contractuală totală estimată pentru cele 247 de proceduri de achiziții publice auditate a fost de 6,3 miliarde de euro.

Exemplu: Încălcare gravă a normelor privind achizițiile publice

În cazul construcției unei căi ferate de mare viteză în Franța, două contracte de geniu civil au fost atribuite direct aceleiași societăți care furnizase și anterior servicii similare. Această atribuire directă nu este conformă cu normele aplicabile privind achizițiile, iar contractul ar fi trebuit să facă obiectul unei licitații.

Cazuri similare de atribuire directă nejustificată au fost detectate și în cadrul unor proiecte de politică regională din Polonia.

Al doilea tip de eroare ca frecvență a fost reprezentat de plățile neeligibile efectuate în cadrul unor proiecte care nu îndeplineau condițiile necesare, fie pentru o parte din plată, fie pentru totalitatea proiectului. Aceste erori reprezintă 28 % din indicele de eroare estimat de Curte.

Exemplu: Cheltuieli declarate în afara perioadei de eligibilitate

În cazul unui proiect desfășurat în Finlanda, care viza elaborarea unui plan de construcție pentru o autostradă de centură, șase facturi emise înainte de începerea perioadei de eligibilitate au fost incluse în declarația de cheltuieli. Aceste cheltuieli au fost certificate incorect ca fiind eligibile și au fost transmise Comisiei.

Cazuri similare de cheltuieli care erau neeligibile deoarece perioada de eligibilitate nu a fost respectată au fost detectate în proiecte FEDER din Franța și Austria.

Pentru 56 % din operațiunile care erau afectate de erori, autoritățile statelor membre dispuneau de informații suficiente care să le fi permis detectarea și corectarea erorilor respective.

Autoritățile de audit, care sunt instituite de statele membre în scopuri legate de politica de coeziune, joacă un rol esențial în garantarea regularității cheltuielilor rambursate în cadrul FEDER, al FC și al Fondului social european (FSE). Curtea a evaluat funcționarea unui eșantion format din patru autorități de audit și a constatat că trei dintre acestea erau „parțial eficace”, iar cealaltă era „eficace”.

Ce recomandăm

Curtea formulează în atenția Comisiei următoarele recomandări:

să ia măsuri în ceea ce privește deficiențele din cadrul „controalelor de nivel primar” efectuate de autoritățile de management și de organismele intermediare, prin materiale îndrumătoare specifice și, dacă este cazul, prin acțiuni de formare;

pe baza experienței câștigate în cursul perioadei de programare 2007-2013, să procedeze la o evaluare a utilizării normelor de eligibilitate naționale în scopul identificării domeniilor în care se pot aduce noi simplificări și al eliminării normelor complexe nenecesare (fenomenul suprareglementării);

să stabilească norme clare și să ofere orientări riguroase în ceea ce privește evaluarea eligibilității proiectelor și calcularea ratei de cofinanțare pentru proiectele generatoare de venituri în cadrul perioadei de programare 2014-2020 și

să depună eforturi în vederea ameliorării activității autorităților de audit și a calității și fiabilității informațiilor furnizate în rapoartele de control și în opiniile de audit.

În capitolul 5 din Raportul anual 2012 privind execuția bugetului sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile UE în domeniul politicii regionale, energiei și transporturilor.

OCUPAREA FORȚEI DE MUNCĂ ȘI AFACERI SOCIALE
13,4 MILIARDE DE EURO

Ce am auditat

Auditul a acoperit domeniul de cheltuieli Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, care face parte din politica de coeziune a UE. Principalele obiective pentru care se efectuează cheltuielile în acest domeniu sunt combaterea șomajului, dezvoltarea resurselor umane și promovarea integrării pe piața muncii. Fondul social european (FSE) constituie principalul instrument de implementare a politicii în domeniul ocupării forței de muncă și al afacerilor sociale, reprezentând 96 % din cheltuielile aferente acestui domeniu de politici în 2012. FSE finanțează investiții în capitalul uman prin intermediul măsurilor de formare și prin intermediul altor măsuri în favoarea ocupării forței de muncă. Gestiunea cheltuielilor este partajată cu statele membre.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare?

Da

Indicele de eroare cel mai probabil estimat:

3,2 % (2011: 2,2 %)

Operațiuni auditate afectate de eroare:

35 % (2011: 40 %)

Sisteme de control auditate:

Parțial eficace

Majoritatea erorilor detectate – 74 % din indicele de eroare estimat – priveau rambursări de cheltuieli neeligibile sau rambursări efectuate pentru proiecte neeligibile sau pentru beneficiari sau participanți neeligibili.

Exemplu: Neeligibilitatea unor participanți

S-a acordat sprijin unor societăți din Spania care angajau persoane aflate în șomaj. Una dintre condițiile pentru sprijin consta în faptul că angajatorii trebuiau să păstreze noul personal angajat pentru o perioadă minimă de până la trei sau, în unele cazuri, cinci ani. Această condiție nu a fost respectată în cazul a 12 persoane. Costul declarat pentru participanții neeligibili reprezenta 39,2 % din cuantumul auditat.

Constatări similare s-au efectuat și în cazul unui proiect finanțat în Italia.

Pentru 67 % din operațiunile care erau afectate de erori, autoritățile statelor membre dispuneau de informații suficiente care să le fi permis detectarea și corectarea erorilor respective.

Dând curs recomandării Curții și având ca scop reducerea probabilității de producere a unor eventuale erori și a sarcinii administrative a promotorilor de proiect, posibilitatea de a recurge la sume forfetare sau la plăți pe bază de rate fixe în locul rambursării „costurilor reale” a fost extinsă în 2009. În auditul pe care l-a realizat pentru 2012, Curtea nu a detectat nicio eroare cuantificabilă care să fie legată în mod specific de utilizarea unor sume forfetare sau a plăților pe bază de rate fixe. Aceasta indică faptul că proiectele ale căror costuri sunt declarate prin utilizarea unor astfel de opțiuni de plată sunt mai puțin expuse riscului de eroare. Prin urmare, utilizarea mai frecventă a unor sume forfetare sau a plăților pe bază de rate fixe ar avea în mod normal un impact pozitiv asupra nivelului de eroare.

Ce recomandăm

Curtea formulează în atenția Comisiei următoarele recomandări:

să abordeze deficiențele care afectează controalele de nivel primar efectuate de autoritățile de management și de organismele intermediare, prin furnizarea de materiale orientative specifice și, acolo unde este cazul, prin asigurarea unor acțiuni de formare;

pe baza experienței câștigate în cursul perioadei de programare 2007-2013, să procedeze la o evaluare a utilizării normelor de eligibilitate naționale în scopul identificării eventualelor aspecte cu privire la care se pot realiza noi simplificări și al eliminării normelor complexe care nu sunt necesare și

să promoveze utilizarea într-o mai mare măsură a unor sume forfetare și a plăților pe bază de rate fixe cu scopul de a reduce riscul producerii de erori în declarațiile de cheltuieli și sarcina administrativă a beneficiarilor.

În capitolul 6 din Raportul anual 2012 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile UE în domeniul ocupării forței de muncă și afacerilor sociale.

RELAȚII EXTERNE, AJUTOR ȘI EXTINDERE
6,6 MILIARDE DE EURO

Ce am auditat

Acest domeniu de cheltuieli acoperă cheltuielile efectuate în legătură cu relațiile externe, dezvoltarea și ajutorul umanitar, precum și măsurile pentru țările candidate și pentru țările în curs de aderare la UE. Țările în care se desfășoară proiectele de dezvoltare sunt în număr de peste 150, iar la nivelul organizațiilor de implementare există o diversitate foarte mare în ceea ce privește dimensiunile și experiența. Pentru a putea fi eligibile pentru sprijin din partea UE, proiectele trebuie să respecte condițiile prevăzute în acordurile de finanțare specifice, precum și alte norme care privesc, de exemplu, procedurile de achiziții și de atribuire a contractelor. Execuția cheltuielilor se realizează în mod direct de către direcțiile generale ale Comisiei, fie la nivel central din Bruxelles, fie la nivelul delegațiilor UE din țările beneficiare sau în comun cu organizații internaționale.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare?

Da

Indicele de eroare cel mai probabil estimat:

3,3 %*

Operațiuni auditate afectate de eroare:

23 %

Sisteme de control auditate:

Parțial eficace

* Plățile în avans validate și închise – un element nou în eșantionul pentru exercițiul 2012, însemnând, ca valoare, 68 % din populația auditată – au reprezentat 3,2 puncte procentuale din indicele de eroare total estimat pentru acest domeniu de cheltuieli.

Majoritatea erorilor au vizat cheltuieli neeligibile suportate la nivelul beneficiarului final, cum ar fi cheltuieli efectuate în afara perioadei de eligibilitate, includerea unor cheltuieli neeligibile (de exemplu, TVA, cheltuieli de personal și cheltuieli de regie nejustificate) în declarațiile de cheltuieli ale proiectelor și cheltuieli nesusținute prin documente justificative adecvate.

Exemplu: Cheltuieli neeligibile

Comisia a efectuat plăți în valoare de 90 000 de euro în favoarea unei organizații neguvernamentale din Guatemala, rambursând TVA-ul, în pofida faptului că acesta era neeligibil, și salarii pentru membri ai personalului care au lucrat în afara perioadei acoperite de grant. Aproximativ 18 % din cheltuielile rambursate erau neeligibile.

CHELTUIELILE CU ACȚIUNILE EXTERNE, SUPORTATE DE LA BUGETUL UE ȘI DIN FONDURILE EUROPENE DE DEZVOLTARE (FED)

EuropeAid, care este una dintre direcțiile generale ale Comisiei, gestionează majoritatea cheltuielilor cu acțiunile externe din cadrul bugetului UE și aproape toate cheltuielile din cadrul FED. (Aprecierea specifică a Curții cu privire la FED este sintetizată la *). Măsura în care operațiunile auditate erau afectate de eroare indică existența unor deficiențe la nivelul controalelor realizate anterior efectuării plăților de către EuropeAid, iar validarea și închiderea cu întârziere a plăților în avans, precum și închiderea tardivă a contractelor au sporit riscul ca importante documente justificative să lipsească atunci când era necesară justificarea plăților. Există în continuare unele deficiențe în cadrul sistemului de informații de gestiune al EuropeAid, precum și în ceea ce privește modul în care această direcție generală urmărește cursul dat auditurilor externe, verificărilor cheltuielilor și vizitelor de monitorizare.

În 2012, EuropeAid a realizat, pentru prima dată, un exercițiu de evaluare a nivelului erorilor care nu au fost detectate de niciun control de gestiune destinat să prevină, să detecteze și să corecteze erorile: studiul privind indicele de eroare reziduală. Acest studiu estimează că indicele de eroare reziduală se situează la 3,63 %. Cu toate că metodologia poate să mai fie îmbunătățită, în general, aceasta a fost concepută în mod corespunzător, iar studiul a furnizat informații interesante și potențial utile.

Prin urmare, Curtea a evaluat sistemele de supraveghere și de control ale EuropeAid ca fiind parțial eficace.

În ceea ce privește DG Extindere, Curtea a evaluat sistemele de supraveghere și de control ca fiind eficace.

Ce recomandăm

Curtea formulează în atenția Comisiei următoarele recomandări:

să asigure validarea și închiderea în timp util a cheltuielilor;

să promoveze o mai bună gestionare a documentelor de către partenerii din cadrul procesului de implementare și de către beneficiari;

să amelioreze modul de gestionare a procedurilor de atribuire a contractelor, prin stabilirea unor criterii de selecție clare și prin documentarea mai bună a procesului de evaluare;

să adopte măsuri eficace pentru a spori calitatea controalelor efectuate de auditorii externi cu privire la cheltuieli;

să aplice o metodologie consecventă și solidă pentru calcularea indicilor de eroare reziduală de către direcțiile generale cu responsabilități în domeniul relațiilor externe.

În capitolul 7 din Raportul anual 2012 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile de la bugetul UE în domeniul relațiilor externe, ajutorului și extinderii.

CERCETARE ȘI ALTE POLITICI INTERNE
10,7 MILIARDE DE EURO

Ce am auditat

Principala componentă a acestui domeniu de cheltuieli este reprezentată de programele-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică (PC), care constituie 68 % din totalul cheltuielilor operaționale. Printre alte politici interne aferente acestui domeniu se numără Programul de învățare pe tot parcursul vieții, care constituie 13 %, afacerile interne, afacerile economice și financiare, precum și programele de radionavigație prin satelit ale Uniunii Europene. Majoritatea cheltuielilor sunt gestionate direct de Comisie.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare?

Da

Indicele de eroare cel mai probabil estimat:

3,9 %*

Operațiuni auditate afectate de eroare:

49 %

Sisteme de control auditate:

Parțial eficace

* Plățile în avans validate și închise – un element nou în eșantionul pentru exercițiul 2012, însemnând, ca valoare, 62 % din populația auditată – au reprezentat 2,1 puncte procentuale din indicele de eroare total estimat pentru acest domeniu de cheltuieli.

Principalele surse de eroare rămân în continuare includerea de costuri neeligibile în declarațiile de cheltuieli ale proiectelor finanțate prin programele-cadru de cercetare (a se vedea exemplul prezentat în continuare), precum și utilizarea de către beneficiarii programelor-cadru a unor metodologii incorecte pentru calcularea costurilor de personal și a costurilor indirecte.

Exemplu: Costuri neeligibile

Curtea a detectat o serie de erori în ceea ce privește costurile declarate Comisiei de către un beneficiar implicat într-un proiect de cercetare: costuri de personal calculate în mod incorect, pe baza sumelor prevăzute în buget și nu pe baza sumelor efective, costuri de călătorie nejustificate și costuri indirecte care sunt bazate pe niveluri ale cheltuielilor indirecte pe oră calculate în mod incorect și care includ categorii de costuri neeligibile ce nu au legătură cu proiectul. Costurile neeligibile declarate de beneficiar se ridicau la aproximativ 60 000 de euro. Având în vedere că rata de cofinanțare a UE pentru acest proiect era de 70 %, Comisia a rambursat în mod necuvenit 42 000 de euro.

În ultimii ani, Comisia a redus în mod considerabil intervalul de timp necesar pentru efectuarea plăților aferente granturilor din domeniul cercetării. Cu toate acestea, în 2012, Curtea a identificat mai multe cazuri în care beneficiarii care aveau calitatea de coordonatori de proiecte au înregistrat întârzieri considerabile la transferarea fondurilor către alți parteneri din cadrul proiectelor. Astfel de întârzieri pot avea consecințe financiare grave, în special asupra întreprinderilor mici și mijlocii sau asupra altor beneficiari care depind în mare măsură de finanțarea din partea UE.

Beneficiarilor din cadrul programelor-cadru li se solicită să furnizeze un certificat de audit din partea unui auditor independent în cazul în care finanțarea din partea UE pe care o primesc depășește 375 000 de euro. Auditorul independent trebuie să certifice conformitatea costurilor declarate cu criteriile de eligibilitate prevăzute în acordul de grant. Cu toate acestea, în aproape o treime din cazurile care au fost auditate de Curte și în care se furnizase un certificat de audit, Curtea a constatat un nivel semnificativ de eroare.

Rapoartele anuale de activitate ale direcțiilor generale Cercetare și Inovare, Educație și Cultură și Afaceri Economice și Financiare și raportul anual de activitate al Agenției Executive pentru Cercetare permit obținerea unei aprecieri corecte a gestiunii financiare din perspectiva regularității operațiunilor subiacente, iar informațiile furnizate întăresc constatările și concluziile Curții în majoritatea privințelor. Raportul anual de activitate al Direcției Generale Cercetare și Inovare este un exemplu de bună practică, furnizând o analiză clară și exhaustivă a factorilor care afectează regularitatea cheltuielilor.

Ce recomandăm

Curtea formulează în atenția Comisiei următoarele recomandări:

să își intensifice în continuare eforturile depuse în vederea remedierii erorilor detectate, în special reamintindu-le beneficiarilor și auditorilor independenți normele privind eligibilitatea și obligația beneficiarilor de a justifica toate costurile declarate;

să reamintească coordonatorilor de proiecte aferente programelor-cadru pentru cercetare că au responsabilitatea de a distribui fondurile primite celorlalți parteneri din cadrul proiectului, fără să înregistreze întârzieri nejustificate;

să examineze cazurile în care Curtea a identificat deficiențe în cadrul controalelor ex ante pentru a stabili dacă este necesară modificarea acestor controale;

să reducă întârzierile care afectează derularea auditurilor ex post și să crească rata de implementare pentru cazurile de extrapolare.

În capitolul 8 din Raportul anual 2012 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile UE în domeniul cercetării și al altor politici interne.

CHELTUIELILE ADMINISTRATIVE ȘI ALTE CHELTUIELI
10,0 MILIARDE DE EURO

Ce am auditat

Cheltuielile administrative și alte cheltuieli acoperă cheltuielile instituțiilor Uniunii Europene și ale altor organisme ale acesteia. Cheltuielile cu resursele umane (salarii, alocații și pensii) reprezintă 60 % din totalul acestei categorii de cheltuieli, iar cheltuielile referitoare la clădiri, echipamente, energie, comunicații și tehnologia informației reprezintă restul cheltuielilor.

Curtea a evaluat eficacitatea sistemelor de control al cheltuielilor administrative ale instituțiilor UE aplicând o abordare de audit prin rotație. Pentru exercițiul 2012, au făcut obiectul auditului Parlamentul European, Consiliul European și Consiliul Uniunii Europene.

Rezultatele auditurilor desfășurate de Curte cu privire la agențiile Uniunii Europene și la alte organisme descentralizate ale acesteia fac obiectul unor rapoarte anuale specifice, care se publică separat.

Ce am constatat

Domeniu afectat de un nivel semnificativ de eroare?

Nu

Indicele de eroare cel mai probabil estimat:

0 % (2011: 0,1 %)

Operațiuni auditate afectate de eroare:

1 % (2011: 7 %)

Sisteme de control auditate:

Eficace

Ce recomandăm

Curtea recomandă Parlamentului, Consiliului European și Consiliului Uniunii Europene să se asigure că ordonatorii de credite ameliorează conceperea, coordonarea și derularea procedurilor de achiziții prin proceduri corespunzătoare de control și prin orientări mai bune.

În capitolul 9 din Raportul anual 2012 privind execuția bugetului UE sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește cheltuielile administrative și alte cheltuieli ale UE.

FONDURILE EUROPENE DE DEZVOLTARE (FED)
2,9 MILIARDE DE EURO

Ce am auditat

Prin intermediul fondurilor europene de dezvoltare, Uniunea Europeană furnizează ajutor în cadrul cooperării pentru dezvoltare statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM). Cheltuielile aferente acestor fonduri au drept obiective reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei, precum și promovarea dezvoltării durabile și a integrării statelor ACP și a țărilor și teritoriilor de peste mări în economia mondială.

Fondurile europene de dezvoltare sunt finanțate de statele membre, fac obiectul unor regulamente financiare proprii și sunt gestionate de Comisia Europeană în afara cadrului bugetului general al UE. Acțiunile de asistență externă finanțate de la bugetul FED sunt implementate într-un mediu caracterizat de un grad ridicat de risc, acest risc fiind cauzat, în special, de dispersia geografică a activităților și de capacitatea instituțională și administrativă slabă a țărilor partenere.

Ce am constatat

Fiabilitatea conturilor FED:

Conturile aferente exercițiului 2012 prezintă în mod fidel situația financiară a fondurilor europene de dezvoltare, rezultatele operațiunilor fondurilor, fluxurile de numerar ale acestora și modificările în structura activelor nete.

Veniturile FED erau afectate de un nivel semnificativ de eroare?

Nu

Angajamentele FED erau afectate de un nivel semnificativ de eroare?

Nu

Plățile FED erau afectate de un nivel semnificativ de eroare?

Da

Indicele de eroare cel mai probabil estimat:

3,0 % (2011: 5,1 %)

Operațiuni auditate afectate de eroare:

26 % (2011: 33 %)

Sisteme de control auditate:

Parțial eficace

Erorile tipice care au fost detectate la nivelul operațiunilor din cadrul proiectelor aferente FED erau erori privind eligibilitatea, cum ar fi cheltuieli efectuate pentru activități care nu erau prevăzute în contract, nerespectarea de către beneficiar a procedurilor de achiziții și cheltuieli suportate în afara perioadei de implementare sau cheltuieli care depășeau bugetul stabilit.

Fondurile europene de dezvoltare sunt de asemenea utilizate pentru a acorda sprijin bugetar, ceea ce presupune efectuarea de plăți directe în contul bugetului de stat al unei țări în curs de dezvoltare sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții. Curtea a detectat o serie de erori la nivelul operațiunilor de sprijin bugetar, și anume cazuri în care Comisia nu a stabilit condiții specifice de plată și cazuri în care nu a aplicat în mod corespunzător condițiile care fuseseră stabilite (a se vedea exemplul prezentat în continuare).

Exemplu: Nu s-au stabilit condiții specifice de plată pentru sprijinul bugetar

Curtea a examinat o plată în valoare de 600 000 de euro efectuată în cadrul Sprijinului pentru programul de reformă economică 2007-2010 din Vanuatu, care includea o tranșă variabilă plătibilă în funcție de nivelul de performanță, în valoare de 200 000 de euro. Conform acordului de finanțare, Comisia avea obligația de a stabili indicatori specifici de performanță în legătură cu gestiunea finanțelor publice, însă nu a făcut acest lucru.

Evaluarea Curții cu privire la sistemele de supraveghere și de control ale EuropeAid, direcția generală a Comisiei care execută majoritatea cheltuielilor din cadrul FED, este sintetizată la *.

Ce recomandăm

Curtea formulează în atenția Comisiei următoarele recomandări:

să asigure validarea și închiderea în timp util a cheltuielilor;

să promoveze o mai bună gestionare a documentelor de către partenerii din cadrul procesului de implementare și de către beneficiari;

să adopte măsuri eficace pentru a spori calitatea verificărilor efectuate de auditorii externi cu privire la cheltuieli;

să asigure o aplicare corectă a condițiilor specifice pentru efectuarea de plăți de sprijin bugetar;

să asigure faptul că ordinele de recuperare a dobânzii aferente prefinanțărilor care depășesc 750 000 de euro se emit anual.

În Raportul anual referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea și Al zecelea fond european de dezvoltare (FED) privind exercițiul financiar 2012 sunt prezentate informații complete referitoare la auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește fondurile europene de dezvoltare.

EXPLICAȚII ȘI CONTEXT

BUGETUL UNIUNII EUROPENE PENTRU EXERCIȚIUL 2012

Plățile de la bugetul UE pentru exercițiul 2012 s-au ridicat la 138,6 miliarde de euro, ceea ce reprezintă echivalentul a aproximativ 1 % din venitul național brut (VNB) al Uniunii. Spre deosebire de bugetul UE, bugetele sectorului public din statele membre se ridică, în multe cazuri, la aproximativ jumătate din VNB-ul total al acestora. Bugetul UE este decis anual – în contextul unor cadre financiare pe șapte ani – de către Parlamentul European și de către Consiliu. Responsabilitatea de a se asigura de execuția corectă a cheltuielilor bugetare îi revine, în primul rând, Comisiei. Pentru aproximativ 80 % din cheltuieli – agricultură și coeziune – sarcina de execuție a bugetului este partajată cu statele membre ale Uniunii.

DE UNDE PROVIN BANII?

Veniturile Uniunii Europene sunt constituite, în principal, din contribuții ale statelor membre care formează „resursele proprii” și care se determină pe baza venitului național brut (VNB) al statelor și pe baza unui calcul legat de taxa pe valoarea adăugată (TVA) colectată de statele membre, precum și din taxele vamale și taxele agricole (resursele proprii tradiționale).

VENITURI ÎN 2012

Total venituri 2012

139,5 miliarde de euro

ÎN CE SCOPURI SUNT UTILIZATE FONDURILE?

Principala destinație a cheltuielilor de la bugetul Uniunii Europene o reprezintă domeniul Agricultură și resurse naturale (domeniile de cheltuieli Agricultură: susținerea pieței și sprijinul direct și Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate) – sprijinit în cea mai mare parte sub forma plăților către fermieri –, domeniu căruia îi corespunde aproape jumătate din bugetul UE. O altă parte semnificativă a cheltuielilor corespunde domeniului Politica regională, domeniului Energie și transporturi, precum și domeniului Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale. Aceste cheltuieli, care reprezintă aproximativ o treime din bugetul UE, permit cofinanțarea unei game variate de proiecte, de la renovarea de clădiri și până la construcția de rețele feroviare în Europa.

CHELTUIELILE AFERENTE EXERCIȚIULUI 2012

Total cheltuieli 2012

138,6 miliarde de euro

ABORDAREA UTILIZATĂ DE CURTE PENTRU ELABORAREA DECLARAȚIEI DE ASIGURARE – PREZENTARE PE SCURT

Opiniile Curții, denumite declarații de asigurare – DAS, după déclaration d’assurance în limba franceză – se bazează pe probe obiective obținute în cea mai mare parte prin intermediul unor teste de audit, în conformitate cu standardele internaționale de audit. Această secțiune oferă o scurtă prezentare a modului în care procedează Curtea pentru a-și elabora declarația de asigurare.

FIABILITATEA CONTURILOR

CONTURILE ANUALE ALE UE FURNIZEAZĂ INFORMAȚII COMPLETE ȘI EXACTE?

Bugetul UE are un caracter complex. Direcțiile generale ale Comisiei inițiază, în fiecare an, sute de mii de înregistrări contabile, bazate pe date provenite din numeroase surse diferite (inclusiv de la statele membre). Curtea verifică dacă procesele contabile funcționează în mod corespunzător și dacă datele contabile care rezultă în urma acestor procese sunt exhaustive, corect înregistrate și prezentate în mod adecvat.

Evaluarea sistemului contabil, pentru a determina dacă acesta reprezintă sau nu o bază corespunzătoare pentru obținerea de date fiabile (exhaustive și exacte).

Verificarea procedurilor contabile cheie, pentru a determina dacă acestea funcționează corect.

Verificări analitice ale datelor contabile, pentru a determina dacă acestea sunt prezentate într-un mod coerent și dacă pot fi considerate verosimile.

Testarea directă a unui eșantion de înregistrări contabile, pentru a determina dacă operațiunile subiacente există efectiv și dacă au fost înregistrate corect.

Verificarea situațiilor financiare, pentru a determina dacă acestea prezintă în mod fidel situația financiară.

REGULARITATEA OPERAȚIUNILOR

SUNT OPERAȚIUNILE DE VENITURI ȘI DE PLĂȚI CONTABILIZATE CU TITLU DE CHELTUIELI¹ ALE UNIUNII, SUBIACENTE CONTURILOR ACESTEIA, CONFORME CU NORMELE APLICABILE?

Execuția bugetului UE implică efectuarea a milioane de plăți către beneficiari aflați atât în Uniunea Europeană, cât și în diverse state de pe tot restul globului. Majoritatea acestor cheltuieli sunt gestionate de statele membre. Pentru a obține probele care îi sunt necesare, Curtea efectuează testări directe ale operațiunilor de venituri și ale plăților contabilizate cu titlu de cheltuieli și, de asemenea, evaluează sistemele prin intermediul cărora se administrează și se verifică toate aceste operațiuni.

Din ansamblul bugetului UE, se extrag, prin tehnici statistice, diverse eșantioane de operațiuni, pe baza cărora au loc testări detaliate efectuate de auditorii Curții.

Operațiunile eșantionate se auditează în detaliu, în general la beneficiarii finali (de exemplu un fermier, un institut de cercetare, o societate care furnizează lucrări sau servicii contractate prin proceduri de achiziții publice), scopul fiind acela de a obține probe directe care să demonstreze că evenimentul subiacent operațiunii este real, că este înregistrat în mod corespunzător și că nu contravine normelor care reglementează efectuarea plăților în cauză.

Se procedează la analiza erorilor, acestea fiind clasificate drept cuantificabile sau necuantificabile.

Se calculează impactul erorilor, prin extrapolarea erorilor cuantificabile, sub forma unui indice de eroare „cel mai probabil”.

Se evaluează un număr de sisteme de control, pentru a se determina dacă sistemele respective sunt eficace în asigurarea legalității și a regularității operațiunilor efectuate prin intermediul lor.

Se iau în considerare și alte informații relevante, precum rapoarte anuale de activitate și rapoarte ale unor auditori externi.

Constatările Curții, în totalitatea lor, se discută atât cu autoritățile naționale, cât și cu reprezentanții Comisiei, pentru a se asigura exactitatea faptelor.

Curtea de Conturi își adoptă opiniile, pe baza activităților de audit pe care le-a desfășurat și pe baza rezultatelor pe care le-a obținut.

¹ Plăți contabilizate cu titlu de cheltuieli: plăți intermediare, plăți finale și plăți în avans validate și închise.

Mai multe informații cu privire la desfășurarea auditului în vederea declarației de asigurare sunt disponibile în anexa 1.1 la Raportul anual 2012 privind execuția bugetului UE.

ORGANIZAREA ȘI ACTIVITĂȚILE CURȚII DE CONTURI EUROPENE

Curtea de Conturi Europeană, cu sediul la Luxemburg, reprezintă instituția de audit independentă a Uniunii Europene. În cadrul Curții își desfășoară activitatea aproximativ 900 de angajați, care îndeplinesc atât roluri specializate, cât și diverse roluri de sprijin și care provin din toate statele membre ale Uniunii. De la crearea sa, din anul 1977, Curtea a căutat constant să atragă atenția asupra importanței gestiunii financiare a Uniunii și a contribuit constant la îmbunătățirea acestei gestiuni.

Rapoartele de audit și avizele elaborate de Curte reprezintă o componentă esențială a procesului prin care se dă seamă de gestiunea finanțelor UE. Rapoartele și avizele publicate de Curte contribuie la garantarea faptului că cei responsabili de gestiunea bugetului UE dau seamă – în special în cadrul procedurii anuale de descărcare de gestiune – de modul în care se achită de aceste atribuții. Principala instituție responsabilă în acest sens este Comisia, însă celelalte instituții și organe ale Uniunii participă și ele la gestiunea bugetară. De asemenea, statele membre dețin un rol major în cadrul gestiunii partajate.

Sarcinile principale ale Curții sunt următoarele:

efectuarea de audituri financiare și de audituri ale conformității, ale căror rezultate iau în principal forma unei declarații de asigurare (DAS);

efectuarea de audituri ale performanței, care vizează diferite teme, selectate pentru a maximiza impactul activității Curții, și

emiterea de avize, cu privire la acte legislative legate de gestiunea bugetară și la diverse alte aspecte semnificative.

Curtea caută să își utilizeze resursele într-un mod care să asigure un bun echilibru între diferitele sale activități, în așa fel încât să se obțină rezultate solide, precum și o acoperire corespunzătoare a diferitelor domenii ale bugetului UE.

DOCUMENTELE ELABORATE DE CURTE

Curtea elaborează:

rapoarte anuale cu privire la bugetul UE și cu privire la fondurile europene de dezvoltare. Rapoartele anuale constau, în cea mai mare parte, în opiniile declarației de asigurare (DAS) și în prezentarea rezultatelor aflate la baza DAS și se publică în fiecare an în luna noiembrie;

rapoarte anuale specifice, în care Curtea își prezintă opinia de audit rezultată în urma auditului financiar efectuat cu privire la fiecare dintre diferitele agenții și organisme ale UE. Pentru exercițiul 2012, s-au publicat 50 de astfel de rapoarte;

rapoarte speciale, care rezultă în urma unor audituri tematice și care se publică pe tot parcursul anului. Aceste rapoarte au la bază, în cea mai mare parte, audituri ale performanței. Numărul rapoartelor speciale publicate în 2012 este de 25;

avize, care sunt utilizate de Parlamentul European și de Consiliu atunci când aprobă acte legislative și alte decizii ale UE care au un impact semnificativ la nivelul gestiunii financiare. Numărul avizelor publicate în 2012 este de 10;

un raport anual de activitate, care furnizează informații și explicații cu privire la activitățile Curții pentru un an dat.

Activitatea Curții contribuie la informarea și la sensibilizarea cu privire la aspectele legate de gestiunea financiară a Uniunii Europene, precum și la creșterea transparenței în ceea ce privește această gestiune. Prin documentele pe care le elaborează, Curtea furnizează o asigurare cu privire la situația existentă în materie de gestiune financiară a Uniunii și, în același timp, furnizează recomandări pentru noi îmbunătățiri – toate acestea, în interesul cetățenilor Uniunii Europene.

Mai multe informații cu privire la auditurile desfășurate de Curtea de Conturi Europeană cu privire la agențiile Uniunii Europene și la alte organisme descentralizate ale acesteia sunt disponibile în rapoartele anuale specifice respective privind exercițiul 2012, care pot fi consultate pe site-ul web al Curții.

Pentru informații suplimentare referitoare la rolul și la activitățile Curții, vă invităm să vizitați site-ul instituției, la adresa http://eca.europa.eu și să ne urmăriți pe Twitter @EUAuditorsECA. Puteți, de asemenea, să ne contactați pe e-mail, la adresa eca-info@eca.europa.eu.

DOMENII DE CHELTUIELI STABILITE DE CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ

LISTA SECȚIUNILOR (S), TITLURILOR (T) ȘI CAPITOLELOR (C) CORESPUNZĂTOARE DIN BUGETUL 2012

AGRICULTURĂ: SUSȚINEREA PIEȚEI ȘI SPRIJINUL DIRECT

T.05 C01-03, 06-08

Cheltuieli agricole finanțate prin FEGA

DEZVOLTARE RURALĂ, MEDIU, PESCUIT ȘI SĂNĂTATE

T.05 C04-05

Dezvoltare rurală

T.07

Mediu și politici climatice

T.11

Afaceri maritime și pescuit

T.17

Sănătate și protecția consumatorilor

POLITICA REGIONALĂ, ENERGIE ȘI TRANSPORTURI

T.06

Mobilitate și transporturi

T.13

Politică regională

T.32

Energie

OCUPAREA FORȚEI DE MUNCĂ ȘI AFACERI SOCIALE

T.04

Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

RELAȚII EXTERNE, AJUTOR ȘI EXTINDERE

T.19

Relații externe

T.21

Dezvoltare și relații cu statele ACP

T.22

Extindere

T.23

Ajutor umanitar

CERCETARE ȘI ALTE POLITICI INTERNE

T.01

Afaceri economice și financiare

T.02

Întreprinderi

T.03

Concurență

T.08

Cercetare

T.09

Societatea informațională și media

T.10

Cercetare directă

T.12

Piața internă

T.15

Educație și cultură

T.16

Comunicare

T.18

Afaceri interne

T.20

Comerț

T.33

Justiție

CHELTUIELILE ADMINISTRATIVE ȘI ALTE CHELTUIELI

S. I

Parlamentul

S. II

Consiliul

S. III

Comisia

S. IV

Curtea de Justiție

S. V

Curtea de Conturi

S. VI

Comitetul Economic și Social European

S. VII

Comitetul Regiunilor

S. VIII

Ombudsmanul European

S. IX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

S. X

Serviciul European de Acțiune Externă

QJ-AE-13-001-RO-E