EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUKSEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-naslov: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Youtube: EUAuditorsECA

Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).

Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014

ISBN 978-92-872-0757-9 (epub)

ISBN 978-92-872-0734-0 (tiskana različica)

doi:10.2865/48237

© Evropska unija, 2014

Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.

Za dovoljenje za uporabo ali reprodukcijo fotografij 2, 3, 4, 5 in 13 je treba zaprositi neposredno lastnika avtorskih pravic.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE

Brezplačne publikacije:

•  en izvod:
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm),
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).

(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).

Publikacije, ki so naprodaj:

•  na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Plačljive naročnine:

•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).

SL
2014

št. 12

Posebno poročilo

Ali je ESRR uspešen pri
financiranju projektov,
ki neposredno spodbujajo
biotsko raznovrstnost
v okviru strategije EU
za biotsko raznovrstnost
do leta 2020?

(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)

Kazalo

Glosar

Povzetek

Uvod

Splošni pomen biotske raznovrstnosti

Strategija EU za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti

Politika in zakonodaja EU

Sofinanciranje projektov za spodbujanje biotske raznovrstnosti iz sklada ESRR

Obseg in cilji revizije

Opažanja

Ali so države članice izkoristile razpoložljiva sredstva ESRR za neposredno spodbujanje biotske raznovrstnosti?

Možnosti financiranja iz ESRR niso bile v celoti izkoriščene

Ali so projekti za neposredno spodbujanje biotske raznovrstnosti, sofinancirani iz ESRR, uspešni pri zaustavljanju izgube biotske raznovrstnosti?

Projekti so v skladu s prednostnimi nalogami na področju biotske raznovrstnosti na nacionalni ravni in ravni EU, vendar odhodki ESRR za biotsko raznovrstnost niso dobro opredeljeni

Tretjina revidiranih projektov je bila osredotočena na pripravo zaščitnih ukrepov, …

… koristi naložb za biotsko raznovrstnost pa niso bile ocenjene

Trajnost projektov temelji na lokalnih prizadevanjih in je odvisna od javnega financiranja v prihodnosti

Zaključki in priporočila

Splošni zaključek

Dodeljevanje in uporaba sredstev ESRR

Dosežki projektov ESRR pri zaustavljanju izgube biotske raznovrstnosti

Priloga I | – | Cilji in ukrepi strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020
Priloga II | – | Dodelitev sredstev iz ESRR za spodbujanje biotske raznovrstnosti in varstva narave (vključno z omrežjem Natura 2000)
Priloga III | – | Vzorec revidiranih projektov
Priloga IV | – | Priložnosti za strategijo za biotsko raznovrstnost, ki jih znotraj finančnega okvira 2007–2013 po navedbah Komisije ponujajo različni skladi EU

Odgovori Komisije

Glosar

Deljeno upravljanje: Okvir, v katerem države članice in Komisija skupaj izvršujejo proračun za strukturne sklade. Naloge izvrševanja so prenesene na države članice, Komisija pa ohranja splošno odgovornost za izvrševanje proračuna.

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR): Finančni instrument za spodbujanje ekonomske in socialne kohezije med regijami EU. Prispevki ESRR se izvajajo predvsem z operativnimi programi, ki vključujejo veliko število projektov. ESRR je eden od strukturnih skladov.

Natura 2000: Največja ekološka mreža posebnih zaščitenih ohranitvenih območij na svetu. Sestavljena je iz skoraj 26 000 območij in pokriva skoraj 18 % vsega kopenskega okolja EU ter precejšnja morska območja. Natura 2000 je ključni element strategije EU za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti in storitev ekosistemov do leta 2020.

Operativni program: S strani Komisije odobren program naložb države članice, ki prejema sredstva iz strukturnih skladov. Program je v obliki skladnega sklopa večletnih prednostnih nalog in ukrepov ter vključuje veliko število projektov.

Organ upravljanja: Nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ ali javno ali zasebno telo, ki ga določi država članica za upravljanje operativnega programa.

Programsko obdobje: Večletni okvir, v katerem se načrtujejo in izvršujejo odhodki strukturnih skladov.

Storitve ekosistemov: Ključne dobrine in storitve, ki jih zagotavlja neokrnjena biotska raznovrstnost, kot so hrana, oskrba z vodo in čiščenje zraka.

Strukturni skladi: Skladi EU, ki jih sestavljata Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Evropski socialni sklad (ESS). Skupaj s Kohezijskim skladom vsota sredstev za njihove dejavnosti v programskem obdobju 2007–2013 znaša 308 milijard EUR (v cenah iz leta 2004) za podporo regionalni rasti in spodbujanje ustvarjanja delovnih mest.

Upravičenec: Pravna oseba javnega ali zasebnega prava, ki prejema podporo EU za projekte, ki neposredno spodbujajo biotsko raznovrstnost.

Povzetek

I

Biotska raznovrstnost, tj. raznolikost živih organizmov in njihovih ekoloških kompleksov, je cenjena kot naravni kapital sveta. Izguba biotske raznovrstnosti povzroča pomembne gospodarske učinke in učinke na zdravje, na primer v smislu onesnažene vode in zraka, poplav, erozije ali širjenja bolezni.

II

Zaščita biotske raznovrstnosti je ključna okoljska prednostna naloga za EU. Po neuspešnem poskusu zaustavitve izgube biotske raznovrstnosti v Evropi do leta 2010 je Svet junija 2011 potrdil strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020. Časovni okvir za dosego glavnega cilja zaustavitve izgube biotske raznovrstnosti v EU je bil podaljšan z leta 2010 na leto 2020.

III

Več instrumentov EU zagotavlja sredstva za ohranjanje biotske raznovrstnosti, ki so bila uporabljena tudi za mrežo Natura 2000, temelj ohranjanja biotske raznovrstnosti v EU.

IV

Revizija Sodišča je bila osredotočena na uspešnost sklada ESRR pri financiranju projektov, ki neposredno spodbujajo biotsko raznovrstnost. Sodišče je najprej preučilo, v kolikšni meri so države članice izkoristile razpoložljiva sredstva ESRR, nato pa ocenilo uspešnost 32 projektov v vzorcu.

V

Sodišče je ugotovilo, da države članice niso v celoti izkoristile razpoložljivih možnosti financiranja iz ESRR. Čeprav projekti na področju biotske raznovrstnosti, sofinancirani iz sklada ESRR, ustrezajo prednostnim nalogam držav članic in EU v zvezi z zaustavitvijo izgube biotske raznovrstnosti, si je treba prizadevati za spremljanje dejanskega prispevka teh projektov in zagotoviti, da bodo njihovi učinki trajni. Številne dejavnosti so bile povezane s pripravo načrtov za zaščito in upravljanje, ki jih je treba zdaj izvesti, da bi dosegli oprijemljive rezultate.

VI

Za povečanje uporabe sklada ESRR za biotsko raznovrstnost Sodišče priporoča, naj Komisija:

(a)podpira države članice pri določitvi prednostnih nalog za obnovo biotske raznovrstnosti v operativnih programih;

(b)oceni dopolnjevanje med ukrepi za spodbujanje biotske raznovrstnosti, ki jih države članice opredelijo v operativnih programih, in projekti, ki se financirajo iz drugih skladov EU, ter

(c)spremlja dejansko izvajanje operativnih programov, da bi zgodaj in proaktivno zaznala težave.

Države članice bi morale za dosego tega sodelovati s Komisijo.

VII

Komisija naj tudi:

(a)podpira države članice pri nadaljnjem spremljanju pripravljalnih projektov za dosego aktivne politike varstva, zlasti kar zadeva uspešno izvajanje posebnih načrtov za zaščito in upravljanje s habitati in vrstami;

(b)zahteva, da operativni programi vsebujejo določbo o postopkih ocenjevanja okoljskih sprememb v habitatih in vrstah po posegu;

(c)svetuje državam članicam pri uporabi pravil ESRR v povezavi z drugimi skladi EU.

VIII

Poleg tega naj Komisija zagotovi, da se natančno beleži neposredna in posredna poraba EU za biotsko raznovrstnost (vključno s programom Natura 2000), države članice pa naj ji to olajšajo z zagotavljanjem potrebnih podatkov.

Uvod

Splošni pomen biotske raznovrstnosti

01

Konvencija o biološki raznovrstnosti¹ opredeljuje biotsko raznovrstnost kot raznolikost med živimi organizmi iz vseh virov, vključno s kopenskimi, morskimi in drugimi vodnimi ekosistemi ter ekološkimi kompleksi, katerih del so. Konvencija priznava več hudih groženj za biotsko raznovrstnost, kot so izguba ali razdrobljenost habitatov,² prekomerno izkoriščanje gozdov, oceanov, rek, jezer in zemlje, onesnaženje, podnebne spremembe ter priseljene vrste, ki tekmujejo z domorodnimi rastlinskimi in živalskimi vrstami.

02

Biotska raznovrstnost je cenjena kot svetovni naravni kapital, ki zagotavlja bistvene dobrine in storitve, kot so hrana, voda in čiščenje zraka, ki so temelj gospodarske in socialne blaginje ter kakovosti življenja.³ Izguba biotske raznovrstnosti povzroča znatne gospodarske izgube in izgube blaginje, na primer v smislu onesnažene vode in zraka, poplav, erozije in širjenja bolezni.⁴

Strategija EU za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti

03

Zaščita biotske raznovrstnosti je ključna okoljska prednostna naloga EU, ki je izražena v strategiji EU za biotsko raznovrstnost in različnih zadevnih politikah in zakonodaji EU. Med letoma 2001 in 2010 si je EU prizadevala doseči cilj zaustavitve izgube biotske raznovrstnosti ter obnove habitatov in naravnih ekosistemov.

Leta 2010 je Komisija ugotovila, da ta cilj ni bil dosežen. Razlogi za to, da cilj EU za leto 2010 ni bil dosežen, so številni in zapleteni.⁵ Ocene ohranjenosti habitatov in vrst so pokazale, da so se splošne razmere še naprej slabšale.⁶

04

Svet je junija 2011 potrdil strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, ki jo je predstavila Komisija.⁷ Poleg tega je pozval države članice, naj novo strategijo vključijo v svoje nacionalne načrte, programe in/ali strategije. Evropski parlament je to strategijo pozdravil in podprl.⁸

05

Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 določa šest splošnih ciljev,⁹ ki vključujejo 20 ukrepov (glej sliko 1 in Prilogo I).

Slika 1

Cilji strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020

Vir: Evropska komisija.

Politika in zakonodaja EU

06

Biotska raznovrstnost je večsektorsko, interdisciplinarno vprašanje, povezano s številnimi politikami, ki imajo svoje vire financiranja na ravni EU: Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), Evropski sklad za ribištvo (ESR), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Kohezijski sklad (KS), finančni instrument za okolje (LIFE) in okvirne programe za raziskave. Pojem „integrirano financiranje“ se nanaša na vzporedno naravo teh različnih virov financiranja.

07

Zakonodajo, ki zadeva biotsko raznovrstnost, tvori več sestavnih delov na različnih ravneh:

(a)več mednarodnih okoljskih sporazumov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, katerih pogodbenice so EU in/ali njene države članice, npr. Konvencija o biološki raznovrstnosti, ki je stopila v veljavo 29. decembra 1993 in je prvi mednarodni sporazum, ki obravnava vse vidike biotske raznovrstnosti (glej odstavek 1);

(b)številne direktive EU (npr. direktivi o pticah in habitatih,¹⁰ okvirna direktiva o vodah,¹¹ okvirna direktiva o morski strategiji,¹² posebne direktive, ki zajemajo vprašanje okoljskega ocenjevanja,¹³ in posebne uredbe v zvezi z različnimi skladi EU);

(c)različni nacionalni zakoni.

08

Slika 2 podaja pregled politik in zakonodaje EU, ki vplivajo na biotsko raznovrstnost.

Sofinanciranje projektov za spodbujanje biotske raznovrstnosti iz sklada ESRR

09

Po podatkih Komisije so države članice v programskem obdobju 2007–2013 dodelile 2,8 milijarde EUR za neposredno spodbujanje biotske raznovrstnosti in varstvo narave v okviru sklada ESRR, vključno s programom Natura 2000¹⁴ (glej Prilogo II).

10

Tudi drugi projekti ESRR lahko podpirajo biotsko raznovrstnost, čeprav niso neposredno namenjeni njenemu spodbujanju, npr. projekti na področju turizma,¹⁵ dopolnilni ukrepi, vključeni v infrastrukturne projekte kot nadomestilo za škodo, povzročeno okolju, in projekti, namenjeni čiščenju odpadnih voda¹⁶.

Slika 2

Politike in zakonodaja EU, ki vplivajo na biotsko raznovrstnost

Vir: Evropska komisija.

11

Komisija ima splošno odgovornost za izvrševanje proračuna. Sofinancirani projekti za biotsko raznovrstnost so del operativnih programov, ki jih izvajajo države članice v okviru ureditev deljenega upravljanja. Pri tem je treba zlasti izpostaviti naslednje:

(a)Komisija se pogaja o operativnih programih, ki jih predlagajo države članice, jih potrdi in jim dodeljuje sredstva EU;

(b)države članice upravljajo operativne programe in jih izvajajo z izbiranjem projektov, ki jih nato nadzirajo in ocenjujejo;

(c)Komisija ocenjuje nacionalne upravljavske in kontrolne sisteme, spremlja izvajanje programov, dodeljuje finančne prispevke EU in jih izplačuje na podlagi odobrenih odhodkov.

12

Komisija mora zagotoviti tudi strateško usmeritev z opredelitvijo dejavnikov, ki prispevajo k uspešnosti ali neuspešnosti izvajanja operativnih programov, in z ugotavljanjem dobrih praks.¹⁷

1Skoraj 200 pogodbenic po vsem svetu se je zavezalo h Konvenciji o biološki raznovrstnosti, ki jo je spodbujal okoljski program Združenih narodov in je stopila v veljavo leta 1993.

2Habitati so območja, na katerih živijo organizmi. Običajno jih razvrščamo na kopenske, sladkovodne in morske habitate. Raziskave kažejo, da so urbanizacija, krčenje gozdov in širitev kmetijstva močno pospešili izgubo habitatov.

3Glej besedilo Evropske komisije „Spremljanje vpliva politike biotske raznovrstnosti EU“, september 2010, str. 2.

4Glej besedilo Evropske komisije „Dobrine in storitve ekosistemov“, september 2009, str. 2.

5Komisija med najpomembnejšimi razlogi navaja naslednje: nezadostno vključevanje v druge sektorske politike; nepopolno izvajanje obstoječe zakonodaje in vrzeli v politikah; pomanjkljivosti pri financiranju; neustrezen okvir in struktura upravljanja ter omejena ozaveščenost o biotski raznovrstnosti (glej SEC(2011) 540 final z dne 3. maja 2011).

6Glej na primer Referenčno poročilo o biotski raznovrstnosti EU za leto 2010 (EU 2010 Biodiversity Baseline), Evropska agencija za okolje, 2010 (http://www.eea.europa.eu/publications/eu-2010-biodiversity-baseline).

7COM(2011) 244 final z dne 3. maja 2011 z naslovom „Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“.

8Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o našem življenjskem zavarovanju, našem naravnem kapitalu: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020.

9Okvirni cilji so zastavljeni na ravni EU in ne predvidevajo preoblikovanja v izrecne in diferencirane nacionalne cilje (glej naslov 5.8 dokumenta SEC(2011) 540 final, ki spremlja dokument iz opombe 7).

10Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (kodificirana različica) (UL L 20, 26.1.2010, str. 7) in Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

11Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

12Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

13Direktiva Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 175, 5.7.1985, str. 40) in Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 27.7.2001, str. 30).

14Ta podatek temelji na razčlenitvi dodelitve sredstev strukturnih skladov (na dan 31. 12. 2012), ki je bila opravljena v skladu s seznamom 86 kategorij iz Priloge II k Uredbi Komisije (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 371, 27.12.2006, str. 1). Člen 11 določa, da morajo države članice določiti okvirno razčlenitev po kategorijah načrtovane uporabe sredstev.

15Ukrepi na področju turizma vključujejo promocijo naravnih bogastev ter varstvo in razvoj naravne dediščine. Glej Posebno poročilo Sodišča št. 6/2011 – Ali so bili turistični projekti, sofinancirani iz ESRR, uspešni? (http://eca.europa.eu).

16Glej Posebno poročilo Sodišča št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–2006 (http://eca.europa.eu).

17Glej člen 49 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).

Obseg in cilji revizije

13

Glavni cilj revizije je bil oceniti, ali je bil ESRR uspešen pri financiranju projektov, ki neposredno spodbujajo biotsko raznovrstnost, kot del strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020. Sodišče je ocenilo, ali:

(a)so države članice izkoristile razpoložljiva sredstva ESRR za neposredno spodbujanje biotske raznovrstnosti;

(b)so bili projekti za neposredno spodbujanje biotske raznovrstnosti, sofinancirani iz ESRR, uspešni pri zaustavljanju izgube biotske raznovrstnosti.

14

Začetna faza revizije je temeljila na pregledu dokumentov in razgovorih v prostorih Komisije. Obiskana sta bila dva generalna direktorata:

(a)GD za regionalno in mestno politiko, ki je odgovoren za tisti del proračuna EU, ki sofinancira projekte biotske raznovrstnosti v okviru politike za regionalni razvoj. Kot del svojega postopka ocenjevanja programov se posvetuje z drugimi generalnimi direktorati, zlasti z GD za okolje;

(b)GD za okolje, ki je odgovoren za okoljsko politiko EU.

15

Opravljena je bila tudi anketa držav članic, ki so ESRR za financiranje projektov za neposredno spodbujanje biotske raznovrstnosti uporabljale le malo ali nič. Izbranih je bilo 20 operativnih programov v desetih državah članicah in vprašalniki so bili poslani zadevnim organom upravljanja. Prejetih je bilo 17 odgovorov.

16

Druga faza revizije je potekala v petih izbranih državah članicah: na Češkem, v Španiji, Franciji, Poljski in Romuniji. Te države članice so imele skupaj 68-odstotni delež vseh sredstev ESRR, dodeljenih za neposredno spodbujanje biotske raznovrstnosti v programskem obdobju 2007–2013.

17

Med finančno najpomembnejšimi operativnimi programi v zadevnih državah članicah je bilo izbranih 32 projektov (tako dokončanih kot potekajočih), pri čemer se je upoštevala stopnja dokončanosti projektov in nizka stopnja izvajanja dodeljenih sredstev za biotsko raznovrstnost pri nekaterih operativnih programih (glej seznam projektov v Prilogi III).

Opažanja

Ali so države članice izkoristile razpoložljiva sredstva ESRR za neposredno spodbujanje biotske raznovrstnosti?

18

Sodišče je preverilo raven dodeljevanja in uporabe sredstev ESRR s strani držav članic za projekte, ki neposredno spodbujajo biotsko raznovrstnost.

Možnosti financiranja iz ESRR niso bile v celoti izkoriščene

19

Komisija je analizirala ESRR in druge sklade EU v smislu njihovih možnosti za podpiranje ciljev strategije EU za biotsko raznovrstnost znotraj večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 (glej Prilogo IV). V začetku leta 2013 je pripravila nova merila za boljše spremljanje porabe, povezane z biotsko raznovrstnostjo, v okviru vseh ustreznih instrumentov EU, vključno z ESRR.¹⁸

20

Sklad ESRR ponuja predvsem možnosti financiranja za cilj 1 (v celoti izvajati zakonodajo v zvezi z naravo (direktivi o pticah in habitatih)) in cilj 2 (ohraniti in obnoviti ekosisteme ter njihove storitve) iz strategije. K tema ciljema lahko prispevajo tudi skoraj vsi drugi skladi EU. To je mogoče razložiti predvsem z večsektorsko naravo teh dveh ciljev, ki zadevata politike EU na področju kmetijstva, kohezije, okolja in raziskav (glej Prilogo IV). Nacionalni organi za izbor projektov so, da bi bila jasnost za upravičence večja, včasih razlikovali med ESRR in drugimi instrumenti EU.¹⁹

21

Države članice same določajo prednostne naloge financiranja glede na lastne potrebe, pri čemer se morajo držati strateških smernic EU za kohezijo. Številne države članice so v programskem obdobju 2007–2013 za biotsko raznovrstnost neposredno dodelile le malo ali nič sredstev iz ESRR: 12 držav članic je ukrepom, neposredno namenjenim biotski raznovrstnosti, namenilo manj kot 0,2 % svojih kohezijskih sredstev (glej tabelo 1 in Prilogo II).

Tabela 1

Dodelitev sredstev iz ESRR projektom, ki neposredno spodbujajo biotsko raznovrstnost, po državah članicah (programsko obdobje 2007–2013)

Odstotek vseh sredstev iz ESRR, namenjen neposrednemu spodbujanju biotske raznovrstnosti | Število držav članic | Odstotek (%) držav članic
Več kot 2 % | 2 | 7
Med 1 % in 2 % | 4 | 15
Med 0,2 % in 1 % | 9 | 33
Manj kot 0,2 % | 12 | 45
od tega 0 % | 6 | 22
Skupaj | 27 | 100

22

Po neuspešnem poskusu, da bi zaustavili izgubo biotske raznovrstnosti do leta 2010, je Evropski parlament pozval Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja na tem področju. Zato je Komisija sredi programskega obdobja 2007–2013 spodbudila organe upravljanja, naj ponovno uravnajo obstoječe operativne programe, da bi več vlagali v biotsko raznovrstnost in druge cilje trajnostne rasti.²⁰

23

Vendar so bile prilagoditve že izoblikovanih operativnih programov zelo omejene. Samo ena država članica je znatno povečala dodeljevanje sredstev ESRR za biotsko raznovrstnost, kar je bila posledica dobrega odziva na razpise za zbiranje predlogov za projekte, posebej namenjene spodbujanju biotske raznovrstnosti. V dveh drugih državah članicah izmed 21, ki so namenile sredstva biotski raznovrstnosti, je prišlo do omejenega povečanja, 11 držav pa je ohranilo prvotno dodelitev sredstev ESRR. V sedmih državah članicah so se sredstva ESRR za biotsko raznolikost celo zmanjšala (glej Prilogo II). Nacionalni organi so ta zmanjšanja pojasnili s sklicevanjem na različne težave pri izvajanju, npr. majhen odziv na razpise za projekte, nezadostna pripravljenost na naloge programa Natura 2000, težave pri določanju ustrezne razmejitve z drugimi skladi.

24

Ne le, da so številne države članice biotski raznovrstnosti neposredno dodelile malo ali nič sredstev ESRR, tudi pri tistih, ki so jih dodelile, je bilo črpanje finančnih sredstev pod povprečjem za vsa sredstva kohezijske politike. Črpanje sredstev za projekte biotske raznovrstnosti je bilo počasno ves čas od začetka programskega obdobja 2007–2013, čeprav je Komisija leta 2011 pozvala k izboljšanju razmer (glej tabelo 2). Za program Natura 2000 je Komisija podala vrsto razlogov za ta nezadovoljiv položaj,²¹ ki so navedeni v okviru 1.

25

V 60 % odgovorov na anketo, ki jo je izvedlo Sodišče, da bi ugotovilo, zakaj se ESRR tako malo uporablja kot vir financiranja za neposredno spodbujanje biotske raznovrstnosti (glej odstavek 15), je bil naveden razlog, da za obstoječe potrebe zadostujejo drugi viri financiranja EU in/ali nacionalni viri financiranja. V 30 % odgovorov so bili izraženi dvomi o tem, ali je ESRR ustrezen instrument za financiranje biotske raznovrstnosti (zaradi pomanjkanja skladnosti z regionalnimi cilji ali omejenih učinkov glede na regionalne cilje).

  Okvir 1

Posebni razlogi za nezadovoljivo rabo sredstev EU v zvezi s programom Natura 2000, kot jih je opredelila Komisija

1.Konkurenca med različnimi cilji politike: uprave držav članic naložb v območja Natura 2000 pogosto ne uvrstijo med prednostne naloge, verjetno zaradi pomanjkanja razumevanja, kako lahko to prispeva k skupnim ciljem regionalnega razvoja.

2.Nezadostno posvetovanje: pri pripravi operativnih programov in odločanju o dodelitvi denarja iz različnih sektorskih skladov pogosto ni dovolj posvetovanj z organi, zadolženimi za območja Natura 2000, in njihove vključitve.

3.Počasen razvoj načrtov upravljanja za območja Natura 2000: počasen napredek pri opredeljevanju območij je povzročil znatno zamudo pri določitvi in sprejemanju načrtov upravljanja za območja Natura 2000, ki so potrebni za spodbujanje naložb v program Natura 2000.

4.Pomanjkanje zmogljivosti in znanja za pridobivanje sredstev EU: čeprav se znanje o skladih EU povečuje, organizacije in organi na področju ohranjanja narave še vedno težko pridobijo potrebno podporo za razvoj projektov, katerih namen je samo ohranjanje narave.

5.Veliko upravno breme: upravne zmogljivosti, ki so potrebne za razvoj projektov in pridobivanje sredstev, so lahko precejšnje, zlasti v primerih, ko ni ureditev za predfinanciranje.

Tabela 2

Črpanje sredstev za projekte biotske raznovrstnosti v primerjavi s povprečjem za vsa sredstva kohezijske politike

| Črpanje sredstev za projekte biotske raznovrstnosti (v %) | Povprečje za vsa sredstva kohezijske politike (v %)
Konec leta 2010 | 18 | 27
Konec leta 2011 | 56 | 71
Konec leta 2012 | 75 | 85

Opomba: Črpanje sredstev se izračuna kot delež prvotno dodeljenega proračuna, ki ga ima znesek, v določenem času dejansko namenjen projektom biotske raznovrstnosti v državi članici. Komisija nima podatkov o izplačilih za posamezne kategorije odhodkov.

Ali so projekti za neposredno spodbujanje biotske raznovrstnosti, sofinancirani iz ESRR, uspešni pri zaustavljanju izgube biotske raznovrstnosti?

26

Sodišče je revidiralo uspešnost vzorčnih projektov pri zaustavljanju izgube biotske raznovrstnosti tako, da je ocenilo, ali so:

(a)bili skladni s prednostnimi nalogami v zvezi z biotsko raznovrstnostjo na ravni držav članic in EU;

(b)prinesli oprijemljive rezultate in izpolnili svoje cilje;

(c)verjetno dosegli trajnostne učinke, tj. ali se bodo koristi najverjetneje ohranile tudi po izteku podpore EU.

Projekti so v skladu s prednostnimi nalogami na področju biotske raznovrstnosti na nacionalni ravni in ravni EU, vendar odhodki ESRR za biotsko raznovrstnost niso dobro opredeljeni

27

Revidirani projekti so bili skladni s prednostnimi nalogami na področju biotske raznovrstnosti na nacionalni ravni in ravni EU. Nacionalni organi so jih izbrali na podlagi prednostnih nalog ustreznih operativnih programov. Projekti so se poleg priprave in ukrepov ozaveščanja ukvarjali predvsem s habitati in varstvom živalskih vrst (glej primer v okviru 2).

  Okvir 2

Primer projektov, ki so skladni s prednostnimi nalogami na področju biotske raznovrstnosti na nacionalni ravni in ravni EU

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Fotografija 1 – Obnova rečnega brega v Sevilli

V Andaluziji (Španija) so trije projekti zadevali ekološko obnovo rečnih bregov (ESRR: 15 milijonov EUR). Ti projekti so bili skladni z opisom v operativnem programu Andaluzije pod ustrezno prednostno nalogo. Obnova degradiranih ekosistemov je ključni element strategije EU za biotsko raznovrstnost. Projekti so vključevali sanacijo obstoječe vegetacije, ponovno pogozditev z avtohtonimi vrstami, sanacijo vodnih območij s pomočjo bazenov in zapornic ter oblikovanje pešpoti z več mostovi za pešce.

28

Tako kot je lahko podpora biotski raznovrstnosti sekundarni in ne primarni cilj nekaterih projektov ESRR (glej odstavek 10), je imela približno polovica revidiranih projektov sekundarni cilj, povezan z drugimi vprašanji, kot so protipoplavni ukrepi, rekreacija in omejevanje dostopa obiskovalcev. To kaže, kako težko države članice dodelijo odhodke ESRR pravim prednostnim temam in kako težko Komisija opredeli odhodke ESRR za biotsko raznovrstnost. V enem primeru biotska raznovrstnost ni bila glavna komponenta projekta, zato bi ga bilo treba sofinancirati pod drugo prednostno temo operativnega programa (glej okvir 3).

  Okvir 3

Projekt, ki bi moral biti sofinanciran pod drugo prednostno temo, ne pod biotsko raznovrstnostjo

V Andaluziji (Španija) je en projekt zadeval obnovo gradu (ESRR: 3,1 milijona EUR). Zgolj manjši elementi (približno 10 % skupnih stroškov) so vključevali spodbujanje biotske raznovrstnosti (npr. odstranitev invazivnih tujih rastlinskih vrst v okolici). Zaradi prevladujoče komponente kulturne dediščine bi bilo ta projekt primerneje vključiti v prednostno temo programa „varstvo in ohranjanje kulturne dediščine“.

© Ministrstvo za kmetijstvo in okolje, Španija.

Fotografija 2 – Obnova gradu

Tretjina revidiranih projektov je bila osredotočena na pripravo zaščitnih ukrepov, …

29

Enajst projektov izmed 32 revidiranih (34,4 % po številu in 39,6 % po vrednosti) je bilo posvečenih predvsem različnim pripravljalnim delom, zato bo trajalo še nekaj časa, preden se bodo ukrepi začeli izvajati v skladu s temi načrti za zaščito in bo mogoče zaznati oprijemljive rezultate v smislu zaustavljanja izgube biotske raznovrstnosti.

V povprečju je bila približno tretjina sredstev, dodeljenih za biotsko raznovrstnost v izbranih operativnih programih, namenjena pripravljalnim ukrepom, kot so:

(a)vzpostavljanje informacijskih sistemov, izvajanje popisovanja, kartiranje, ugotavljanje začetnega stanja biotske raznovrstnosti za zadevna območja in priprava posebnih načrtov za zaščito (glej primer v okviru 4);

(b)kampanje za ozaveščanje, informacijski in izobraževalni ukrepi.

  Okvir 4

Kartografska orodja za delto Donave

Namen dveh projektov v Romuniji, ki sta ju izvajala Univerza v Bukarešti (ESRR: 5,8 milijona EUR) in Nacionalni inštitut za raziskave in razvoj delte Donave (ESRR: 0,8 milijona EUR), je bil izdelati popise podvodnih ali kopenskih habitatov in vrst ter oblikovati digitalne zemljevide, s katerimi bi pomagali organu za upravljanje delte Donave, da bi ustrezno ukrepala.

Kupili so opremo, izdelali programsko opremo, pregledali morsko dno in kopensko območje ter izdelali aplikacije za digitalno kartiranje in dejansko upravljanje (npr. modele za rekonstrukcijo habitatov ali za poplavni režim).

Vendar novega celostnega načrta upravljanja za biosferni rezervat delte Donave še niso pripravili. Ker ni ustreznega zemljiškega registra, je splošno načrtovanje ukrepov za zaščito zemljišč oteženo. ESRR podpira to dejavnost prek novega projekta, ki poteka od junija 2013 do konca leta 2015.

© Univerza v Bukarešti.

Fotografiji 3 in 4 – Sonarji, ki se uporabljajo za kartiranje morja

30

Čeprav so bili opredeljeni številni načrti za zaščito, se je njihova priprava izkazala kot težavna in v času revizije nacionalni organi nekaterih še niso sprejeli (glej primere v okviru 5).

  Okvir 5

Primeri načrtov za zaščito, ki so naleteli na težave pri izdelavi in izvajanju

Projekt „Vzpostavljanje območij Natura 2000“ (Češka) (ESRR: 4,3 milijona EUR), ki naj bi bil končan januarja 2015, je strateškega pomena: vključuje predvsem popisovanje in geodetske raziskave, ki so potrebni za pripravo načrtov varstva za 303 izmed 1 075 območij Natura 2000 in za vzpostavitev okvira za spremljanje teh območij. Vzpostavljanje in zagon projekta sta bila težavna in dolgotrajna zaradi nenehnih negotovosti v zvezi z obsegom projekta in podrobnimi cilji (seznam vključenih območij in vrste del, ki jih je treba opraviti). Od vloge za projekt novembra 2008 do sklepa o dodelitvi nepovratnih sredstev aprila 2011 sta minili dve leti in pol. Sklep o dodelitvi nepovratnih sredstev je bil dvakrat spremenjen, novembra 2011 in decembra 2012, ob koncu leta 2013 pa je bila načrtovana še tretja sprememba.

Projekt „Nacionalni program za zaščito divjega petelina“ (Poljska) (ESRR: 0,2 milijona EUR) je zadeval spremljanje populacije in habitatov divjega petelina²² med julijem 2009 in decembrom 2011 ter pripravo nacionalnega programa za zaščito te vrste. Več kot leto dni pozneje, marca 2013, je poljski generalni direktorat za varstvo okolja zavrnil osnutek programa, ga kritično ocenil kot neprimernega in sklenil, da je treba program zaščite oblikovati povsem na novo.

Na Poljskem so bile opažene težave ne le pri programu za zaščito divjega petelina, temveč tudi pri programih za druge vrste. Do maja 2013 je bilo generalnemu direktoratu za varstvo okolja predloženih v potrditev še 10 drugih programov za zaščito vrst, ki jih podpira EU (npr. volk, medved, vidra), vendar še noben od njih ni bil potrjen.

© Poljsko društvo za varstvo ptic.

Fotografija 5 – Divji petelin (Tetrao urogallus)

31

Trije od enajstih projektov so bili posvečeni ukrepom ozaveščanja, obveščanja in izobraževanja (glej primer v okviru 6). Takšne ukrepe je vključevala skoraj polovica vseh revidiranih projektov. Komisija je pri oblikovanju strategije EU za biotsko raznovrstnost ugotovila, da je ozaveščenost o raznovrstnosti v EU nizka. Vendar učinek takšnih ukrepov na razumevanje in poznavanje biotske raznovrstnosti v ciljni populaciji na nacionalni ravni ni bil ocenjen.

  Okvir 6

Primer projekta za ozaveščanje in obveščanje

Projekt „Izboljšanje biotske raznovrstnosti v morskem sektorju s pomočjo ozaveščanja in obveščanja“ v delti Donave (Romunija) (ESRR: 2,8 milijona EUR) vključuje gradnjo centra za obiskovalce, oblikovanje štirih turističnih poti z informacijskimi tablami, seminarje, informativna srečanja, vodiče po vrstah in pticah, brošure, album, tiskovne konference in oblikovanje spletne strani.

V času revizije so zamujali z gradnjo centra za obiskovalce zaradi pritožb na razpisne postopke. Vse štiri načrtovane poučne turistične poti so bile dokončane in odprte za javnost.

Toda na plaži Sulina blizu območja projekta so postavili turistične zmogljivosti na območju Natura 2000, zaščitenem z direktivama EU o pticah in habitatih. Za razvoj teh turističnih zmogljivosti je bilo izdano dovoljenje, čeprav predhodno ni bila izvedena ustrezna ocena o tem, kaj bo to pomenilo za omenjeno območje.²³ Ta ocena je ključni pogoj, ki ga zahteva Natura 2000, da se zagotovi, da dejavnosti ne bodo škodljivo vplivale na celovitost tega območja.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Fotografiji 6 in 7 – Informativne table vzdolž vodne izobraževalne turistične poti

… koristi naložb za biotsko raznovrstnost pa niso bile ocenjene

32

Izmed 32 revidiranih projektov jih je 21 vključevalo naložbe, namenjene spodbujanju biotske raznovrstnosti. Naložbe so bile na splošno izpeljane v skladu z zahtevami prek javnih naročil za blago in gradnje ter so se izvajale v skladu z nameni, za katere so bile predvidene. Cilji naložbenih projektov so bili večinoma povezani z varstvom in obnovo habitatov (jezer, rek, obale, gozda, biokoridorjev itd.) (glej okvir 7 in okvir 8) ali zaščito živali.

33

V skoraj vseh primerih so pristojni organi za spremljanje uspešnosti projektov uporabili samo kazalnike fizičnih izložkov²⁴, npr. število in vrsto nasadov na obnovljenem območju, število ponovno pogozdenih hektarov, dolžino obale, na kateri je potekal poseg, in število zaščitenih vrst. Organi držav članic uspešnosti projektov niso analizirali podrobneje; sklepi o dodelitvi nepovratnih sredstev niso določali niti kazalnikov rezultatov²⁵ niti določb o spremljanju za ocenjevanje razvoja habitatov in vrst. Brez takšne analize je onemogočeno kakršno koli ocenjevanje uspešnosti teh projektov in s tem tudi možnost, da se dokažejo oprijemljivi rezultati pri ohranjanju biotske raznovrstnosti.

  Okvir 7

Primer projekta, katerega cilj je varstvo in obnova habitatov

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Fotografija 8 – Varstveni ukrepi na rtu Blanc Nez

V regiji Nord-Pas-de-Calais (Francija) sta operacijo „Opération Grand Site des Deux Caps“ v programskem obdobju 2007–2013 sofinancirala dva projekta ESRR (ESRR: 2,8 in 0,6 milijona EUR). Operacija se je začela leta 2000 z več študijami. Cilj je bil pridobiti oznako „Grand Site de France“²⁶ z obnovo in dolgoročnim ohranjanjem naravne kakovosti območja, ki se razteza na 23 km obale ob Rokavskem prelivu, z zagotavljanjem rešitev in zmogljivosti za usmerjanje turističnih tokov (dostop, parkirišča in posebna zaščita), določitvijo politike vzdrževanja in upravljanja, ki bi temeljila na strukturi, ter spodbujanjem razvoja lokalnih mest in vasi.

  Okvir 8

Primer projekta, katerega cilj je zaščita živali

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Fotografija 9 – Prehod za ribe, podoben naravnemu, ki ga uporabljajo predvsem počasnejše vrste

En sofinanciran projekt (Češka) je vključeval gradnjo dveh prehodov za ribe na desnem bregu reke Labe pri zapornici Lovosice (ESRR: 0,9 milijona EUR). Cilj projekta je bil odstraniti oviro za prehod rib, ki jo je povzročala stara zapornica, zgrajena leta 1919.

Eden od prehodov za ribe je obrečni kanal, podoben naravnemu rokavu, opremljen z balvani, drugi pa je umeten prehod za ribe, ki se nahaja v ločilnem stebru.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Fotografija 10 – Umetni prehod za ribe, ki ga uporabljajo predvsem hitrejše vrste rib

34

V Španiji je ministrstvo za okolje izdalo smernico, v kateri je bilo spremljanje opredeljeno kot ključni element. Vendar v sofinanciranem projektu, ki ga je preučilo Sodišče, ta smernica ni bila upoštevana (glej okvir 9).

35

Ker ni kazalnikov rezultatov niti spremljanja, tudi ni mogoče oceniti regionalnih in/ali lokalnih dosežkov. Poleg tega v revidiranih projektih ni bilo veliko poskusov ocenjevanja uspešnosti z upoštevanjem najpomembnejših zunanjih dejavnikov. Številni dejavniki (npr. učinek infrastrukture in dejavnosti v bližini), ki morda niso v okviru posameznega projekta ali tak projekt nanje ne more vplivati, lahko dejansko povzročijo spremembe v splošnem stanju lokalnih habitatov in živalskih vrst.

  Okvir 9

Smernica za ocenjevanje je obstajala, vendar se ni uporabljala

V Španiji bi morali v skladu s smernico ministrstva za okolje o okolju prijazni obnovi sipin v letih po dokončanju projekta spremljati naslednje elemente: splošni razvoj sistema, prerez sipin, vzpostavitev in razvoj vegetacije, pojavljanje novih vrst, razvoj invazivnih vrst in uspešnost zaščitnih ukrepov.

Vendar več kot tri leta po dokončanju projekta „Obnova sistema sipin in dostopa do plaže Isla Canela“ (Španija) (ESRR: 0,9 milijona EUR) učinek varstvenih ukrepov še ni bil ocenjen. Ni se na primer skušalo sestaviti seznama živalskih in rastlinskih vrst, ki so rezultat projekta.

Projekt je vključeval obnovo območja sipin z nameščanjem kupov protja za ustavljanje peska, sajenjem avtohtonih vrst rastlin, ograditvijo obnovljenega območja in izdelavo dvignjenih lesenih potk za prečkanje sipin. Obnovljen del obale je dolg 1 300 metrov.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Fotografiji 11 in 12 – Obnova sistema sipin

36

Pozitivna izjema je bila študija, ki so jo izvedli na Poljskem in je poudarila, da zaščitnim ukrepom nasprotujejo zunanji dejavniki (glej okvir 10).

  Okvir 10

Primer zunanjih dejavnikov, ki omejujejo uspešnost zaščitnih ukrepov

Projekt na Poljskem je vključeval obnovo in ohranjanje optimalnega habitata za ruševca (ESRR: 0,6 milijona EUR). Izvedeni so bili tudi podobni predhodni projekti. Projekt je podpiral široko paleto ukrepov, npr. odstranitev grmovja in grmičevja, rezanje ločja, odstranitev kovinskih mrežastih ograj, izločanje plenilcev, nakupe zemljišč ter obveščanje in širjenje informacij.

Študija, izvedena v povezavi s projektom, je pokazala, da število samcev ruševca še naprej znatno upada. Glavni ugotovljeni razlogi, s katerimi bi bilo mogoče pojasniti, zakaj zmanjševanja populacije ruševca kljub aktivnim ukrepom zaščite habitata v tej regiji ni bilo mogoče ustaviti, so bili:

–neugodne podnebne spremembe: nizko stopnjo razmnoževanja so povezali z deževnimi pomladmi in poletji, zlasti v juniju, ko se izvali večina ruševcev (piščanci ruševca v prvih treh tednih življenja ne morejo uravnavati telesne temperature);

–povečan pritisk plenilcev (npr. lisic, rakunov in kun), kar je mogoče razložiti z množičnim cepljenjem proti steklini in znatnim zmanjšanjem lova na lisice zaradi nižjih cen krzna.

© Poljsko društvo za varstvo ptic.

Fotografija 13 – Ruševec (samca)

Trajnost projektov temelji na lokalnih prizadevanjih in je odvisna od javnega financiranja v prihodnosti

37

Koristi projektov bi se morale nadaljevati po obdobju, ko se podpora EU konča. V ta namen morajo projekti zadostiti določenim merilom: predvsem morajo biti tesno povezani z lokalnimi strukturami, s čimer se zagotovi prevzemanje lastne odgovornosti deležnikov, in v splošnih razmerah finančne in gospodarske krize morajo biti na voljo potrebna finančna sredstva za vzdrževanje rezultatov projektov.

38

Kar zadeva evidence in načrte za zaščito in upravljanje, ki so pogosto predstavljali izložke projektov (glej odstavek 29), se po koncu projektov niso udejanile koristi, saj so ti načrti še čakali na sprejem in izvedbo. Trajne koristi je mogoče pričakovati samo v primeru njihovega dejanskega izvajanja. Kar zadeva dejavnosti ozaveščanja, obveščanja in izobraževanja, je pozitivni vidik ta, da imajo nekateri projekti dolgo obstoječe spletne strani, ki zagotavljajo ustrezne informacije.

39

Sodišče je ugotovilo, da se naložbe iz projektov, kot so stavbe, strojna in druga oprema ter nasadi, na splošno dobro vzdržujejo tudi po izteku projektov. Pomemben vidik tega je, da se je trajnost v glavnem upoštevala že od samega začetka postopka izbire projektov. Poleg tega pogodbe o projektih vsebujejo klavzulo, ki zahteva, da se naložbe uporabljajo in vzdržujejo v dogovorjene namene še več let po izteku projektov, v nasprotnem primeru je treba nepovratna sredstva vrniti. V enem primeru dve leti po dokončanju del še vedno ni bilo rešeno vprašanje odgovornosti za vzdrževanje.

40

Sodišče je ugotovilo visoko stopnjo zavezanosti naravovarstvenih organizacij, okoljskih agencij in organov parkov, odgovornih za projekte, ki jih je podprla lokalna politika z namenom spodbujanja pozitivne podobe ekoturistične regije. Ker projekti niso ustvarjali prihodkov in niso pritegnili zasebnih sredstev, je bilo na splošno potrebno nadaljnje javno financiranje. Če nadaljnjega financiranja v prihodnosti ne bi bilo, bi bila ogrožena trajnost celotne naloge zaustavitve izgube biotske raznovrstnosti (glej primer v okviru 11).

  Okvir 11

Primer projekta, ki se sooča s tveganji za trajnost

Glavni cilj projekta „Izboljšanje razmer za bizona v naravnem parku Vânători Neamţ“ (Romunija) (ESRR: 0,2 milijona EUR) je bil ustvariti preživetja sposobno populacijo prostoživečih bizonov v severnih Karpatih. Z nakupom 10 bizonov se je skupno število bizonov v parku povečalo na 28. Zgrajena je bila podporna infrastruktura, da bi živalim olajšali prilagajanje na življenje v divjini. V zimskem času je bilo poskrbljeno za krmo, zagotovljeni pa so bili tudi redni veterinarski pregledi. Opazovalnice in informacijske točke so bile zgrajene v okviru drugega projekta ESRR (ESRR: 0,2 milijona EUR).

Trajnost projekta bi dosegli, če bi bizon preživel in se razmnoževal v divjini. Eno tveganje je bilo gensko: vsi bizoni prihajajo iz majhne jedrne skupine preživelih primerkov in v njihovih genskih zapisih ni velike raznolikosti. Zato so bili bizoni dovzetni za bolezni, imeli so krajšo življenjsko dobo, višjo smrtnost telet in so se redkeje razmnoževali.

Načrt upravljanja parka predvideva nadaljnjo podporo ponovni naselitvi bizonov v divjini in njeno spremljanje. Vendar v načrtu ni omenjeno, kako bodo zagotovljena in dodeljena finančna sredstva. Prihodnost financiranja je negotova tudi zato, ker ministrstvo za okolje še ni odobrilo načrta upravljanja parka.

„Projekt bizona“ je pritegnil tudi druge mednarodne donatorje, kot je Svetovna banka. Nadaljnje zbiranje sredstev od drugih mednarodnih donatorjev bi zahtevalo usklajevanje s podporo EU.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Fotografiji 14 in 15 – Bizon v parku za aklimatizacijo

18Za leto 2014, prvo leto sedanjega večletnega finančnega okvira, je Komisija iz podatkov iz preteklosti ekstrapolirala, da se lahko financiranju biotske raznovrstnosti nameni znesek 11 milijard EUR, od tega 1,7 milijarde iz ESRR, (glej Statement of estimates of the European Commission for the financial year 2014 (Preparation of the 2014 Draft Budget), Political presentation, SEC(2013) 370, junij 2013). Ta znesek poleg neposrednih sredstev za biotsko raznovrstnost (glej odstavek 9) vključuje tudi vsa druga sredstva, ki bi bila lahko posredno povezana z biotsko raznovrstnostjo.

19Na primer z uvedbo finančnega praga kot merila za določanje, iz katerega sklada EU naj se financirajo kateri projekti biotske raznovrstnosti (npr. večji projekti iz ESRR in manjši iz EKSRP), ali z omejitvijo dostopa do ESRR za javne organe.

20COM(2011) 17 final z dne 26. januarja 2011 z naslovom „Prispevek regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020“.

21Evropska komisija, Naložbe v območja omrežja Natura 2000: zagotavljanje koristi za naravo in ljudi, 2011, str. 21.

22Divji petelin (Tetrao urogallus) je na seznamu iz Priloge I Direktive Sveta 79/409/EGS. Ta zahteva izvajanje posebnih ukrepov za ohranjanje habitatov, da se zagotovi preživetje vrste. Leta 2012 je bila celotna populacija divjega petelina na Poljskem ocenjena na 500–600 primerkov.

23Člen 6 Direktive Sveta 92/43/EGS.

24Izložki so to, kar se ustvari ali doseže z viri, ki so dodeljeni posameznemu posegu.

25„Rezultati“ pomenijo spremembe v zvezi s cilji.

26Oznaka „Grand Site de France“ se podeljuje priznanim območjem z izjemnimi naravnimi značilnostmi in velikim številom obiskovalcev. Izdaja se na podlagi izvajanja projekta za ohranjanje in upravljanje območja v skladu z načeli trajnostnega razvoja.

Zaključki in priporočila

Splošni zaključek

41

Države članice niso v celoti izkoristile razpoložljivih možnosti financiranja iz ESRR. Čeprav projekti, ki neposredno spodbujajo biotsko raznovrstnost, sofinancirani iz sklada ESRR, ustrezajo prednostnim nalogam držav članic in EU v zvezi z zaustavitvijo izgube biotske raznovrstnosti, si je treba prizadevati za spremljanje dejanskega prispevka teh projektov in zagotoviti, da bodo njihovi učinki trajni. Številne dejavnosti so bile povezane s pripravo načrtov za zaščito in upravljanje, ki jih je treba izvajati, da se dosežejo oprijemljivi rezultati.

Dodeljevanje in uporaba sredstev ESRR

42

Države članice sklada ESRR niso vedno štele za ustrezen instrument za spodbujanje biotske raznovrstnosti, potencial sklada kot vira financiranja projekta Natura 2000 pa ni bil dovolj priznan (odstavki od 19 do 25).

Priporočilo 1

Komisija naj:

(a)podpira države članice pri določitvi prednostnih nalog za obnovo biotske raznovrstnosti v operativnih programih;

(b)oceni dopolnjevanje med ukrepi za spodbujanje biotske raznovrstnosti, ki jih države članice opredelijo v operativnih programih, in projekti, ki se financirajo iz drugih skladov EU;

(c)spremlja dejansko izvajanje operativnih programov, da bi zgodaj in proaktivno zaznala težave.

Države članice bi morale za dosego tega sodelovati s Komisijo.

Dosežki projektov ESRR pri zaustavljanju izgube biotske raznovrstnosti

43

Projekti, ki jih je sofinanciral ESRR, so bili na splošno usklajeni s prednostnimi nalogami na področju biotske raznovrstnosti na nacionalni ravni in ravni EU, vendar je bilo včasih težko jasno opredeliti odhodke ESRR za biotsko raznovrstnost (odstavka 27 in 28).

44

Tretjina revidiranih projektov zadeva pripravo prihodnjih naložb in dejavnosti, katerih namen je spodbujanje biotske raznovrstnosti (pripravljalna dela in ukrepi osveščanja javnosti). To pomeni, da oprijemljivi rezultati ne bodo vidni takoj. Dejanski zaščitni ukrepi so se izvajali v dveh tretjinah revidiranih projektov. Vendar organi držav članic niso določili kazalnikov rezultatov niti sistemov spremljanja, s katerimi bi ocenili razvoj habitatov in vrst. Brez takšne analize je onemogočeno kakršno koli ocenjevanje uspešnosti teh projektov in s tem tudi možnost, da se dokažejo oprijemljivi rezultati v smislu ohranjanja biotske raznovrstnosti (odstavki od 29 do 36).

45

Fizični izložki projektov so bili večinoma dobro vzdrževani in opažena je bila visoka stopnja zavezanosti nosilcev projektov. Vendar je trajnost učinkov projektov odvisna od nadaljnjega javnega financiranja (odstavki od 37 do 40).

Priporočilo 2

Komisija naj:

(a)podpira države članice pri nadaljnjem spremljanju pripravljalnih projektov za dosego aktivne politike varstva, zlasti kar zadeva uspešno izvajanje posebnih načrtov za zaščito in upravljanje s habitati in vrstami;

(b)zahteva, da operativni programi vsebujejo določbo o postopkih ocenjevanja okoljskih sprememb v habitatih in vrstah po posegu;

(c)svetuje državam članicam pri uporabi pravil ESRR v povezavi z drugimi skladi EU.

Poleg naj Komisija zagotovi, da se natančno beleži neposredna in posredna poraba EU za biotsko raznovrstnost (vključno s programom Natura 2000), države članice pa naj ji to olajšajo z zagotavljanjem potrebnih podatkov.

To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi g. Henri GRETHEN, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 4. junija 2014.

Za Računsko sodišče

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsednik

Priloge

Priloga I

Cilji in ukrepi strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020

Cilj 1 – V celoti izvajati direktivi o pticah in habitatih
Ukrep 1 | Dokončanje vzpostavitve omrežja Natura 2000 in zagotovitev dobrega upravljanja
Ukrep 2 | Zagotovitev primernega financiranja območij Natura 2000
Ukrep 3 | Dvig ozaveščenosti in vključenosti deležnikov ter izboljšanje izvajanja
Ukrep 4 | Izboljšanje ter racionalizacija spremljanja in poročanja
Cilj 2 – Ohraniti in obnoviti ekosisteme ter njihove storitve
Ukrep 5 | Izboljšanje znanja o ekosistemih in njihovih storitvah v EU
Ukrep 6 | Določitev prednostnih nalog za obnovo in spodbujanje uporabe zelene infrastrukture
Ukrep 7 | Zagotovitev, da ne pride do neto izgub biotske raznovrstnosti in storitev ekosistemov
Cilj 3 – Povečati prispevek kmetijstva in gozdarstva k ohranjanju in izboljšanju biotske raznovrstnosti
Ukrep 8 | Okrepitev neposrednih plačil za okoljske javne dobrine v skupni kmetijski politiki EU
Ukrep 9 | Izboljšanje usmerjanja razvoja podeželja v ohranjanje biotske raznovrstnosti
Ukrep 10 | Ohranjanje genske raznovrstnosti v kmetijstvu v Evropi
Ukrep 11 | Spodbujanje lastnikov gozdov k varovanju in izboljšanju biotske raznovrstnosti gozdov
Ukrep 12 | Vključitev ukrepov za biotsko raznovrstnost v načrte za gospodarjenje z gozdovi
Cilj 4 – Zagotoviti trajnostno rabo ribolovnih virov
Ukrep 13 | Izboljšanje upravljanja z ribolovnimi viri
Ukrep 14 | Odprava škodljivega vpliva na staleže rib, vrste, habitate in ekosisteme
Cilj 5 – Boj proti invazivnim tujerodnim vrstam
Ukrep 15 | Okrepitev ureditev EU za zdravstveno varstvo rastlin in živali
Ukrep 16 | Vzpostavitev namenskega instrumenta za invazivne tujerodne vrste
Ukrep 6 – Pomoč pri zaustavitvi svetovne izgube biotske raznovrstnosti
Ukrep 17 | Zmanjšanje posrednih vzrokov za izgubo biotske raznovrstnosti
Ukrep 18 | Zagotovitev dodatnih sredstev za ohranjanje svetovne biotske raznovrstnosti
Ukrep 19 | Vzpostavitev razvojnega sodelovanja EU, ki bo „varno za biotsko raznovrstnost“
Ukrep 20 | Pravna ureditev dostopa do genskih virov ter poštene in pravične delitve koristi, ki izhajajo iz njihove rabe

Priloga II

Dodelitev sredstev iz ESRR za spodbujanje biotske raznovrstnosti in varstva narave (vključno z omrežjem Natura 2000) (v EUR)

Država | Načrtovana sredstva iz ESRR v OP dne 31. 12. 2010 | Načrtovana sredstva iz ESRR v OP dne 31. 12. 2012 | Predodelitev sredstev za biotsko raznovrstnost med 31. 12. 2010 in 31. 12. 2012 | Sredstva ESRR za izbrane projekte biotske raznovrstnosti | Stopnja izvajanja
Dodeljena biotski raznovrstnosti (v 000) (a) | Skupna kohezijska sredstva (v 000) (b) | % (=a/b) | Dodeljena biotski raznovrstnosti (v 000) (c) | Skupna kohezijska sredstva (v 000) (d) | % (=c/d) | (v 000) (e=(c-a)) | % (f=(c/a)) | (v 000) (g) | % (h=g/c)
Belgija | 1 054 | 2 063,501 | 0,05 | 1 054 | 2 063 501 | 0,05 | 0 | 0 | 1 141 | 108,3
Bolgarija | 80 787 | 6 673 628 | 1,21 | 80 787 | 6 673 628 | 1,21 | 0 | 0 | 104 121 | 128,9
Češka | 605 921 | 26 302 604 | 2,30 | 605 921 | 26 539 650 | 2,28 | 0 | 0 | 248 286 | 41,0
Danska | 0 | 509 577 | 0,00 | 0 | 509 577 | 0,00 | 0 | 0 | 0 | 0
Nemčija | 50 620 | 25 488 616 | 0,20 | 52 614 | 25 488 230 | 0,21 | (+) 1 994 | (+) 3,9 | 49 886 | 94,8
Estonija | 21 730 | 3 403 460 | 0,64 | 21 730 | 3 403 460 | 0,64 | 0 | 0 | 18 159 | 83,6
Irska | 0 | 750 725 | 0,00 | 0 | 750 725 | 0,00 | 0 | 0 | 0 | 0
Grčija | 179 763 | 20 210 261 | 0,89 | 145 702 | 20 210 261 | 0,72 | (–) 34 061 | (–) 18,9 | 154 907 | 106,3
Španija | 706 437 | 34 657 734 | 2,04 | 824 574 | 34 650 749 | 2,38 | (+) 118 137 | (+) 16,7 | 634 901 | 77,0
Francija | 175 954 | 13 449 221 | 1,31 | 166 084 | 13 449 221 | 1,23 | (–) 9 870 | (–) 5,6 | 151 359 | 91,1
Italija | 57 133 | 27 965 315 | 0,20 | 43 143 | 27 955 874 | 0,15 | (–) 13 990 | (–) 24,5 | 15 298 | 35,5
Ciper | 0 | 514 624 | 0,00 | 0 | 612 435 | 0,00 | 0 | 0 | 0 | 0
Latvija | 26 000 | 4 530 448 | 0,57 | 26 000 | 4 530 448 | 0,57 | 0 | 0 | 9 296 | 35,8
Litva | 71 850 | 6 775 493 | 1,06 | 71 850 | 6 775 493 | 1,06 | 0 | 0 | 62 159 | 86,5
Luksemburg | 0 | 50 487 | 0,00 | 0 | 50 487 | 0,00 | 0 | 0 | 0 | 0
Madžarska | 125 800 | 24 921 149 | 0,50 | 125 800 | 24 921 149 | 0,50 | 0 | 0 | 94 333 | 75,0
Malta | 1 700 | 840 123 | 0,20 | 100 | 840 123 | 0,01 | (–) 1 600 | (–) 94,1 | 0 | 0
Nizozemska | 4 195 | 1 660 003 | 0,25 | 4 195 | 1 660 003 | 0,25 | 0 | 0 | 630 | 15,0
Avstrija | 0 | 1 204 479 | 0,00 | 0 | 1 204 479 | 0,00 | 0 | 0 | 0 | 0
Poljska | 135 078 | 65 221 853 | 0,21 | 113 430 | 67 185 549 | 0,17 | (–) 21 648 | (–) 16,0 | 102 506 | 90,4
Portugalska | 46 973 | 21 411 561 | 0,22 | 55 076 | 21 411 561 | 0,26 | (+) 8 103 | (+) 17,3 | 50 739 | 92,1
Romunija | 171 989 | 19 213 037 | 0,90 | 171 989 | 19 213 037 | 0,90 | 0 | 0 | 115 903 | 67,4
Slovenija | 49 555 | 4 101 049 | 1,21 | 49 555 | 4 101 049 | 1,21 | 0 | 0 | 1 250 | 2,5
Slovaška | 30 454 | 11 360 620 | 0,27 | 30 454 | 11 498 331 | 0,26 | 0 | 0 | 32 519 | 106,8
Finska | 1 933 | 1 595 966 | 0,12 | 552 | 1 595 966 | 0,03 | (–) 1 381 | (–) 71,4 | 184 | 33,3
Švedska | 0 | 1 626 092 | 0,00 | 0 | 1 626 092 | 0,00 | 0 | 0 | 0 | 0
Združeno kraljestvo | 1 570 | 9 890 937 | 0,02 | 70 | 9 890 937 | 0,00 | (–) 1 500 | (–) 95,5 | 0 | 0
Čezmejno | 168 780 | 7 829 418 | 2,16 | 175 219 | 7 905 148 | 2,22 | (+) 6 439 | (+) 3,8 | 216 176 | 123,4
Skupno | 2 715 276 | 344 221 981 | 0,79 | 2 765 899 | 346 717 163 | 0,80 | (+) 50 623 | (+) 1,9 | 2 063 753 | 74,6

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi statistističnih podatkov Komisije.

Priloga III

Vzorec revidiranih projektov

Država/regija
Naziv projekta
Prispevek EU: (v milijonih EUR)
Glavni ukrepi
Vrsta projekta A, B ali C¹
Datum dokončanja²
Ali je bil projekt v času revizijskega obiska zaključen?

Češka
(OP Okolje)
Vzpostavljanje zahtev območij Natura 2000 pod vodstvom Agencije za varstvo narave in ohranjanje krajine
4,3
Določitev statusa zaščite območij Natura 2000; vzpostavitev sistema popisovanj in okvira spremljanja
B
(Napoved: januar 2015)
Ne

Obnova postaje za invalidne živali v Vlašimu
1,9
Obnova postaje za invalidne živali in izgradnja dodatnih prostorov
C
Februar 2012
Da

Teritorialni sistem ekološke stabilnosti v občini Chotěšov
0,5
Oblikovanje območja biotske raznovrstnosti in dveh zelenih koridorjev, tj. habitatnih koridorjev oz. koridorjev za prostoživeče živali
C
November 2011
Da

Jezero Propast
1,4
Obnova rezervoarja za vodo, protipoplavni ukrepi, nova vegetacija
C
Junij 2011
Da

Občinski park Dolní Břežany
1,2
Oblikovanje parka, vključno z urejanjem krajine ter zasaditvijo trate, novih dreves in grmov
C
Junij 2010
Da

Prehoda za ribe Lovosice – Píšťany
0,9
Izgradnja dveh prehodov za ribe
C
September 2010
Da

Španija
(OP Andaluzija)
Obnova območja ob reki Guadaira v Sevilli
9,2
Obnova krajine na desnem bregu reke
C
December 2009
Da

Obnova območja ob reki Guadalquivir v Sevilli
5,0
Obnova krajine na levem bregu reke
C
Oktober 2009
Da

Obnova sistema sipin in dostopa do plaže Isla Canela
0,9
Obnova območja sipin vzdolž 1300 metrov dolgega dela obale
C
Maj 2009
Da

Umetno nasipavanje peska na plaži v Mazagonu
1,6
Zagotovitev peska za 600 metrov dolg del plaže, da bi nadomestili pomanjkanje sedimentov
C
Junij 2009
Da

Obnova gradu Sancti-Petri
3,1
Popravila za ohranitev gradu
C
Oktober 2010
Da

Obnova habitatov z naturalizacijo borovih gozdov
1,9
Sekanje vej in grmov, redčenje borov, umik evkaliptusa in obrezovanje
C
November 2011
Da

Obnova območja ob reki Guadiana v pokrajini Huelva
0,8
Obdelava obstoječe vegetacije, zasaditev avtohtonih vrst, ustvarjanje mokrišč
C
Junij 2009
Da

Francija
(OP Nord-Pas-de-Calais)
Zmaj! Na mojem vrtu? (dve fazi)
0,3
Obnova habitatov, obveščanje
C
Junij 2013 (konec druge faze)
Ne

Operacija Grand Site des deux Caps (prva faza)
2,8
Ekološko ponovno urejanje krajine, obnova zelenih območij
C
December 2012
Da

Operacija Grand Site des deux Caps (druga faza)
0,6
Plače za osebje, zadolženo za obnovitvena dela
C
December 2012
Da

Obnova in/ali uvajanje trajnostnih sistemov upravljanja za ogrožene naravne habitate
0,4
Obnova krajine, ozaveščanje javnosti in komunikacija
C
December 2011
Da

Krajinsko varstvo obalne dediščine in mokrišč
1,5
Nakup zemljišča
C
Maj 2012
Da

Krajinsko varstvo območja „Fort Vert“
1,5
Nakup zemljišča
C
November 2009
Da

Poljska
(OP Infrastruktura in okolje)
Ohranitev prostoživečih živali na okoljsko zaščitenih območjih z usmerjanjem turističnih tokov
0,3
Gradbena dela za rabo zemljišč (npr. izravnava zemlje, rušitev obstoječih zgradb), izgradnja turistične infrastrukture
C
Maj 2012
Da

Aktivna zaščita ruševca na posebnem območju varstva ptic omrežja Natura 2000 v pragozdu Knyszyńska
0,6
Ohranjanje optimalnega habitata za ruševca
C
December 2011
Da

Nacionalni program za zaščito divjega petelina
0,2
Priprava nacionalnega programa (spremljanje kakovosti biotopa v habitatih divjega petelina in njegove nacionalne populacije)
B
December 2011
Da

Priprava akcijskih načrtov za zaščito območij Natura 2000 na Poljskem
5,8
Priprava načrtov za zaščito 406 območij Natura 2000
B
(Napoved: april 2014)
Ne

Ekointervencije – povečanje udeležbe javnosti pri zaščiti območij Natura 2000
0,1
Priprava izobraževalnega gradiva, spletne strani, usposabljanje, študijski obiski
A
Februar 2011
Da

Bližje naravi – določitev in usposabljanje lokalnih okoljskih uradnikov
0,2
Objava izobraževalnega in obveščevalnega gradiva ter spletna stran
A
Marec 2012
Da

Romunija
(OP Okolje)
Digitalna kartografska podpora za pripravo načrtov upravljanja in strategije
0,8
Izdelava digitalnega zemljevida Naravnega rezervata biosfere delte Donave v visoki ločljivosti
B
Oktober 2012
Da

Izboljšanje biotske raznovrstnosti v pomorskem sektorju z ozaveščanjem in obveščanjem
2,8
Vzpostavitev centra za obiskovalce, turističnih poti, informacijskih točk
A
Napoved: december 2015)
Ne

Integrirani informacijski sistem – podpora za izboljšanje ohranjanja ekosistema
3,6
Uvedba integriranega informacijskega sistema za upravo biosfernega rezervata delte Donave
B
November 2011
Da

Ukrepi upravljanja za morsko območje, pomembno za Skupnost, ROSSCI0066
5,8
Popis podvodnih habitatov in vrst ter kartiranje morskega območja
B
Oktober 2013
Ne

Ukrepi upravljanja za vrste v interesu skupnosti v okviru naravnega parka Vanatori Neamt
0,2
Popis vrst, center za obiskovalce, informacijske točke, izobraževalna pot
B
Maj 2011
Da

Izboljšanje stanja bizonov v naravnem parku Vânători Neamţ
0,2
Infrastruktura za bizone in dejavnosti razširjanja
C
Maj 2013
Ne

Projekt RO-NT3 „Skupen pristop k biotski raznovrstnosti v naravnem rezervatu Secu in naravnem parku Vânători Neamţ“
0,2
Popis živali in vzpostavitev podatkovne zbirke
B
Maj 2013
Ne

1 Vrste projektov:

A = Ukrepi ozaveščanja in izobraževalni ukrepi.

B = Zbiranje informacij in priprava načrtov.

C = Konkretni varstveni ukrepi.

2 18 projektov ni bilo dokončanih do sprva predvidenega datuma. Pri petih projektih je zamuda znašala več kot šest mesecev, od tega pri dveh zaradi težav pri nakupu zemlje in treh zaradi težav pri postopku javnega naročanja (v dveh primerih je zamuda znašala več kot eno leto).

Priloga IV

Priložnosti za strategijo za biotsko raznovrstnost, ki jih znotraj finančnega okvira 2007–2013 po navedbah Komisije ponujajo različni skladi EU

Politika EU
Glavni ukrepi za biotsko raznovrstnost (neposredni in posredni)
Proračun 2007–13 (v milijonih EUR)
Glavni zadevni cilj strategije za biotsko raznovrstnost
Glavni upravičenci

Skupna kmetijska politika
Ukrepi za zaščito, upravljanje in obnovo biotske raznovrstnosti v kmetijskih in gozdnih habitatih
Plačila v okviru omrežja Natura 2000; kmetijsko-okoljska in gozdno-okoljska plačila
Podpora za usposabljanje, storitve svetovanja, ohranitev in izboljšanje dediščine podeželja
42 700
Cilj 3:
Kmetijstvo in gozdarstvo
Cilj 1:
Ohranjanje narave
Cilj 2:
Obnova
Redna plačila kmetom in lastnikom gozdov, pogojena z izpolnjevanjem obveznosti
Drugi upravičenci posebnih ciljev na podeželju (npr. diverzifikacija podeželskega gospodarstva)

Skupna ribiška politika
Vodno-okoljski ukrepi
Zaščita vodnih živalskih in rastlinskih vrst
Varstvo obalnega okolja
Ni podatkov
Cilj 4:
Ribištvo
Upravičeni do sredstev: obalne skupnosti, organizacije proizvajalcev in drugi upravičenci na morskih območjih

Kohezijska politika
Spodbujanje biotske raznovrstnosti in varstvo narave
Spodbujanje naravnih virov
Zaščita in razvoj naravne dediščine
Pomoč delavcem in podjetjem pri prilagajanju novim okoljskim izzivom ter spodbujanje ohranjanja narave v okviru upravljanja v zasebnem sektorju
5 232
Cilj 1:
Ohranjanje narave
Cilj 2:
Obnova
Vse vrste upravičencev
Finančni poudarek na regijah, ki zaostajajo, in drugih regijah, ki želijo povečati regionalno konkurenčnost in zaposlovanje
Sofinanciranje enkratnih naložb/infrastrukture

Okoljska politika (Life+)
Inovativni projekti in ukrepi, projekti in ukrepi najboljše prakse ter predstavitveni projekti in ukrepi
120
Cilj 1:
Ohranjanje narave
Cilj 2:
Obnova
Cilj 5:
Invazivne tujerodne vrste
Upravičeni do sredstev: širok nabor javnih in zasebnih teles in posameznikov
Upravljanje programa s strani Komisije
Sem ne spada rutinska okoljska poraba

Raziskovalna politika
Ohranjanje in trajnostno upravljanje naravnih virov in virov, ki jih je ustvaril človek, ter biotske raznovrstnosti
Upravljanje morskih okolij
Metode napovedovanja in ocenjevalna orodja za trajnostni razvoj
110
Cilj 1:
Ohranjanje narave
Cilj 2:
Obnova
Upravičeni do sredstev: javne organizacije in zasebna podjetja, ki izvajajo raziskovalne dejavnosti

Zunanja politika
Podpora za izpolnjevanje obveznosti iz mednarodne Konvencije o biološki raznovrstnosti
114
Cilj 6:
Svetovna biotska raznovrstnost
Upravičeni do sredstev: organizacije v državah v razvoju in partnerske organizacije ter mednarodne organizacije in agencije EU

Vir: Delovni dokument služb Evropske Komisije SEC(2011) 540 final z dne 3. maja 2011.

Odgovori Komisije

Povzetek

IV

Komisija je hvaležna za oceno in ugotovitve Sodišča, ki bodo zelo koristne med izvajanjem programov naslednje generacije.

Opozarja, da je namen Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) zmanjšanje gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik. Čeprav sklad ni zasnovan kot posebno orodje za spodbujanje biotske raznovrstnosti, lahko med drugimi cilji podpira tudi cilje na tem področju.

V

Komisija pričakuje, da se bo zmogljivost spremljanja in poročanja izboljšala z uvedbo posebnih ciljev in kazalnikov rezultatov za operativne programe v novem programskem obdobju (2014–2020), ki vključujejo biotsko raznovrstnost, kjer je primerno.

Pripravljalno delo, vključno s tistim, ki ga financira ESRR, je predpogoj za dobro izvajanje projekta. Zagotavlja temelje za prihodnje intervencije (in pozitivne učinke za biotsko raznovrstnost). Pričakovati je, da bo te ukrepe podprl ESRR, vendar bi se za izvajanje projektov lahko uporabili tudi drugi skladi EU, kot je Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), in nacionalna sredstva.

VI (a)

Komisija sprejema to priporočilo. Komisija je skladno s tem začela podpirati države članice pri določanju njihovih prednostnih nalog na področju obnove biotske raznovrstnosti v zadevnih operativnih programih. Države članice v okviru deljenega upravljanja strukturnih skladov in glede na svoje posebne potrebe predlagajo cilje in izberejo prednostne naložbe, ki so predmet pogajanj s Komisijo. Cilji in prednostne naložbe so povezani s kazalniki rezultatov in učinka. Po sprejetju programa izberejo in izvedejo projekte.

Biotska raznovrstnost v programskem obdobju 2014–2020 ni prednostna naloga v okviru tematske osredotočenosti, ki je opredeljena v uredbi o ESRR (člen 4), zato je Komisija za organe upravljanja objavila posebne smernice („The guide to multi-benefit cohesion policy investments in nature and green infrastructure“ (Priročnik za čim večje koristi od naložb v naravo in zeleno infrastrukturo v okviru kohezijske politike)), da bi jih podprla pri tem delu.

Ukrep 5 strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 predvideva, da bodo države članice s pomočjo Komisije do leta 2014 kartirale ter ocenile stanje ekosistemov in njihovih storitev. Službe Komisije (Generalni direktorat za okolje (GD ENV) in Skupno raziskovalno središče (GD JRC)) so skupaj z Evropsko agencijo za okolje pripravile poročili, ki ju države članice lahko uporabijo pri opravljanju tega dela.

Poleg tega ukrep 6a te iste strategije določa, da bodo države članice do leta 2014 s pomočjo Komisije pripravile strateški okvir za določitev prednostnih nalog glede obnove ekosistemov na ravni EU ter na nacionalni in podnacionalni ravni. Komisija je objavila dve poročili o posvetovanju na to temo, od katerih eno vsebuje oceno stroškov uresničevanja cilja obnove 15 % poškodovanih ekosistemov do leta 2020, pripravila pa je tudi priporočila za države članice.

Komisija namerava objaviti smernice za zmanjšanje negativnih učinkov na biotsko raznovrstnost, ki bodo državam članicam med drugimi možnostmi v pomoč pri opredelitvi priložnosti v okviru ESRR.

VI (b)

Komisija sprejema to priporočilo. Sporazumi o partnerstvu med Komisijo in posameznimi državami članicami so pomemben instrument za zagotavljanje medsebojnega dopolnjevanja različnih skladov EU. Za čim večje medsebojno dopolnjevanje ESRR in EKSRP se bodo ESRR in programi za razvoj podeželja preverjali med notranjimi posvetovanji med službami. To preverjanje pri vseh vidikih, povezanih z omrežjem Natura 2000, temelji na prednostnih okvirih ukrepanja.

VI (c)

V okviru deljenega upravljanja glavno odgovornost za izvajanje programov nosijo države članice. Zato Komisija meni, da bi bilo to priporočilo treba nasloviti na organe programa. V skladu z zadevnimi pravnimi določbami ima glavno vlogo pri spremljanju napredovanja in odpravljanju težav pri izvajanju nadzorni odbor programa, v katerem Komisija sodeluje kot opazovalka. Komisija bo spremljala dosežke programov in ugotavljala morebitne ovire za učinkovito izvajanje s pregledovanjem letnih poročil o izvajanju in letnimi pregledovalnimi sejami. Okvir uspešnosti je dodatno orodje za ta namen.

V obdobju 2014–2020 bodo zahteve glede spremljanja in vrednotenja jasnejše zaradi letnega poročanja o izbiri projektov in porabi po posameznih temah, opredelitve posebnih kazalnikov rezultatov ter skupnih in posebnih kazalnikov učinka ter presoje vplivov.

Operativni programi bodo vključevali skupne kazalnike, lahko pa tudi posebne kazalnike, značilne za posamezne programe (npr. za biotsko raznovrstnost, če je primerno), ki jih organi upravljanja in izvajanja uporabljajo za spremljanje izvajanja programov in ustrezno obveščanje Komisije. Komisija bo torej od leta 2016 dalje prejemala letne podatke in letna poročila o izvajanju, ki zagotavljajo boljši vpogled v napredek in dosežke.

VII (a)

Komisija sprejema to priporočilo. V odgovor na to priporočilo bo Komisija v okviru Evropske mreže okoljskih organov in organov upravljanja (ENEA-MA) poudarila potrebo po tem, da pripravljalnim ukrepom primerno sledijo bolj specifični ohranjevalni ukrepi.

VII (b)

Komisija se strinja s tem priporočilom. Uredbe za obdobje 2014–2020, ki so bile sprejete decembra 2013, državam članicam nalagajo obveznost, da v programskem obdobju vsaj enkrat ovrednotijo vpliv posameznih prednostnih osi. Značaj tovrstnih vrednotenj je odvisen od posebnih ciljev, zastavljenih v programih, ki jih je treba še sprejeti.

Če so cilji biotske raznovrstnosti jasno zastavljeni, so potrebni posebni kazalniki učinka in rezultatov ter posebni postopki vrednotenja.

VII (c)

Komisija sprejema priporočilo in je že začela izvajati zahtevane ukrepe. V skladu s členom 13 uredbe o skupnih določbah (EU) št. 1303/2013 bo objavila smernice za upravičence, ki bodo vključevale informacije o tem, kako izkoristiti dopolnjevanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI) z drugimi instrumenti EU. Tudi zgoraj omenjeni priročnik vključuje poglavje o dopolnjevanjih.

Komisija si redno izmenjuje informacije z državami članicami in jim svetuje glede uporabe različnih skladov za biotsko raznovrstnost, na primer prek koordinacijske skupine za naravo in biotsko raznovrstnost in delovne skupine evropske mreže okoljskih organov.

VIII

Komisija sprejema priporočilo in izvaja zahtevane ukrepe. V izvedbenih aktih za obdobje 2014–2020 je opredeljen spremenjeni sistem razporejanja v kategorije za zagotavljanje informacij o naložbah v okviru kohezijske politike. Komisija je v okviru tega informacijskega sistema vzpostavila notranji mehanizem „spremljanja biotske raznovrstnosti“, ki bo omogočal evidenco neposrednih in posrednih izdatkov za biotsko raznovrstnost iz ESRR in Kohezijskega sklada. Zanesljivost teh podatkov bo odvisna od kakovosti podatkov, ki jih zagotovijo države članice.

Komisija si v skladu z zavezami EU glede vključevanja biotske raznovrstnosti in mednarodnimi zavezami iz Konvencije o biološki raznovrstnosti prizadeva za učinkovitejše spremljanje izdatkov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo. V poročila o programu za leto 2015 bo vključeno posebno poglavje o spremljanju biotske raznovrstnosti, Komisija pa trenutno izboljšuje metodologijo za spremljanje biotske raznovrstnosti v proračunu EU.

Uvod

06

„Integrirano financiranje“ pomeni vključevanje naložb v naravo in biotsko raznovrstnost v glavne instrumente financiranja EU (v nasprotju z ustanovitvijo posebnega sklada). Zato morajo biti finančna sredstva za naravo in biotsko raznovrstnost v skladu s splošnimi cilji teh instrumentov (npr. regionalni razvoj, zaposlovanje in rast, razvoj podeželskih območij itd.). Posebno financiranje za naravo in biotsko raznovrstnost zagotavlja samo program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE).

09

Komisija meni, da v obdobju 2007–2013 k ciljem biotske raznovrstnosti prispeva tudi dodatnih 0,8 milijarde EUR iz postavke „turizem“ (spodbujanje naravnih dobrin)¹.

10

Komisija na splošno ocenjuje, da je posredni prispevek ESRR k ciljem biotske raznovrstnosti 13,2 milijarde EUR (dodeljeni načrtovani zneski za programsko obdobje 2007–2013) ob upoštevanju naslednjih kategorij izdatkov: 44 (ravnanje z gospodinjskimi in industrijskimi odpadki), 46 (čiščenje voda (odpadne vode)), 48 (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja), 49 (ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje le-tem), 50 (sanacija industrijskih območij in onesnaženih zemljišč), 53 (preprečevanje tveganj), 54 (drugi ukrepi za ohranjanje okolja in preprečevanje tveganj), 56 (varstvo in razvoj naravne dediščine), pri čemer se za vse te kategorije uporablja 40-odstotni diskontni faktor. Podrobnejše informacije o metodologiji so na voljo v poročilu EU Konvenciji o biološki raznovrstnosti.²

12

Komisija je v začetku leta 2011 sprejela sporočilo z naslovom „Prispevek regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020“, ki vključuje strateške smernice, nasvete in dobro prakso glede ekosistemskih storitev in biotske raznovrstnosti. Kot nadaljevanje tega sporočila sta bili leta 2012 in 2013 objavljeni smernici, ki sta bili v celoti ali delno povezani z biotsko raznovrstnostjo („The guide to multi-benefit cohesion policy investments in nature and green infrastructure“ (Priročnik za čim večje koristi od naložb v naravo in zeleno infrastrukturo v okviru kohezijske politike) in „Guide on Connecting smart and sustainable growth through smart specialisation“ (Priročnik za povezovanje pametne in trajnostne rasti prek pametne specializacije)).

Poleg tega uredba o skupnih določbah (EU) št. 1303/2013 Komisiji omogoča, da državam članicam zagotavlja podporo pri pripravi in oceni projektov za obdobje 2014–2020 (glej člen 58 o tehnični podpori na pobudo Komisije).

Opažanja

19

Komisija je v letu 2012 in na začetku leta 2013 pripravila uvodne smernice za spremljanje izdatkov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, v okviru vseh zadevnih instrumentov, vključno z ESRR.

20

ESRR zagotavlja tudi možnosti financiranja za cilj 5 (invazivne tujerodne vrste).

Skupen odgovor na opažanja 22 do 24

Komisija je države članice pozvala, naj še naprej upoštevajo podporo za ekosisteme in biotsko raznovrstnost, tudi v takrat prihodnjih programih, ki jih je bilo treba pripraviti za obdobje 2014–2020.

Da bi države članice in njihove organe podprla pri uporabi sredstev, je v okviru Evropske mreže okoljskih organov in organov upravljanja (ENEA-MA) ustanovila posebno delovno skupino za biotsko raznovrstnost, objavila pa je tudi zgoraj omenjeni priročnik. Z več dogodki je bilo zagotovljeno prizadevno sodelovanje z državami članicami na tem področju (delovne skupine Sveta).

Okvir 1

1.Komisija je države članice prepričevala, naj naravo in biotsko raznovrstnost vključijo med svoje prednostne naložbe. Objavila je številne priročnike na to temo (npr. „The economic benefits of the Natura 2000 network“ (Gospodarske koristi omrežja Natura 2000), „Financiranje Nature 2000 – Priročnik z navodili“). Poleg tega je spodbujala dobro prakso in organizirala vrsto seminarjev o financiranju Nature 2000 v državah članicah.

2.Komisija je spodbujala vključujočo in pregledno pripravo operativnih programov. Namen seminarjev o financiranju Nature 2000 v državah članicah je bil, med drugim, povečanje sodelovanja deležnikov pri pripravi zadevnih operativnih programov.

3.Napredek pri sprejetju načrtov upravljanja in drugih upravljavskih ukrepov ni bil tako hiter, kot je bilo sprva pričakovano, čeprav so nekatere države članice nedavno na tem področju precej napredovale (npr. Francija, Madžarska in Poljska).

4.Države članice lahko svojo tehnično pomoč uporabijo za krepitev zmogljivosti svojih socialno-gospodarskih partnerjev in partnerjev iz civilne družbe. Zato je bila vključitev teh partnerjev v programe 2014–2020 okrepljena, med drugim s sprejetjem „kodeksa dobre prakse“.

5.Komisija si je v okviru zakonodajnega izziva, da obnovi in izboljša uspešnost programov porabe EU, ki se dotikajo vseh evropskih politik ter vključujejo sodelovanje vseh evropskih institucij in držav članic, prizadevala olajšati dostop do financiranja EU za njene državljane in podjetja. Vendar pa so za zagotovitev izvajanja projektov v skladu s prednostnimi nalogami in pravili o upravičenosti operativnega programa potrebni upravni ukrepi. Na voljo je tehnična pomoč za izboljšanje upravne zmogljivosti potencialnih upravičencev.

25

Komisija meni, da so naložbe v biotsko raznovrstnost in naravo že same po sebi v skladu s prednostnimi nalogami ESPR, kot so ustvarjanje rasti in delovnih mest, reševanje vprašanj podnebnih sprememb in zmanjšanje socialne izključenosti. Komisija je junija 2013 objavila smernice o tem, kako lahko naložbe v biotsko raznovrstnost zagotovijo družbeno-gospodarske koristi in olajšajo celosten regionalni razvoj, tj. „The guide to multi-benefit cohesion policy investments in nature and green infrastructure“ (Priročnik za čim večje koristi od naložb v naravo in zeleno infrastrukturo v okviru kohezijske politike).

28

Komisija je sestavila pogodbo za izboljšanje prvotne metodologije za spremljanje izdatkov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo. Predvidena je delavnica za seznanitev držav članic in deležnikov s Komisijino metodologijo spremljanja in izmenjavo dobre prakse.

Sistem razporejanja v kategorije je informacijsko orodje in ne določa upravičenosti. Sistem je določen v členu 37.d) Uredbe 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (obdobje 2007–2013), kjer je tudi pojasnjeno, da je razdelitev po kategorijah okvirna. Natančno zajetje integriranih projektov v tovrsten informacijski sistem je poseben izziv.

29

Pripravljalni ukrepi so pogosto nujen predpogoj za ohranjanje na kraju samem, zeleno infrastrukturo in obnovitvene ukrepe. Države članice bi v operativnih programih za obdobje 2014–2020 morale dati prednost ohranjanju na kraju samem, zeleni infrastrukturi in obnovitvenim delom, ki temeljijo na predhodnih pripravljalnih študijah.

Okvir 4 – Tretja alinea

Neobstoj primerne zemljiške knjige v državi je resna ovira za prostorsko načrtovanje in razvoj v številnih sektorjih, vključno z okoljem. Komisija in romunski organi so se dogovorili, da bodo pri načrtovanju programov za leto 2014–2020 to obravnavali kot eno prednostnih področij financiranja.

Okvir 5 – Prva alinea

V skladu z deljenim upravljanjem je za pripravo, izbiro in izvajanje projektov v vrednosti pod 50 milijonov EUR odgovorna država članica.

Komisija bo opažanja Sodišča upoštevala med pogajanjem o operativnem programu za okolje za Češko republiko 2014–2020, da se spodbudijo ukrepi za odpravo te težave (preprečevanje zamud pri postopku odobritve in pogostih sprememb obsega projektov).

Okvir 5 – Druga alinea

Priprava dokumentacije za „Nacionalni program za zaščito divjega petelina“ je bila le del projekta. Njegovi preostali deli so bili: spremljanje populacije divjega petelina na Poljskem, spremljanje stanja ohranjenosti njegovega habitata na 39 območjih in 20 strokovnih delavnic. Izvedeni so bili vsi sestavni deli projekta. Slednji je torej prispeval k izboljšanju baze znanja o stanju ohranjenosti divjega petelina na Poljskem. Upravičenec trenutno spreminja dokumentacijo, ki je bila pripravljena za namen sprejetja nacionalnega programa, v skladu s komentarji generalnega direktorata za varstvo okolja.

Okvir 5 – Tretja alinea

Priprava in sprejetje nacionalnih akcijskih programov za vrste je dolg proces (zahteva posvetovanja z različnimi organi in deležniki na nacionalni, regionalni in lokalni ravni). Dokumentacija, pripravljena v okviru projektov ESRR, je ključna sestavina prihodnjih programov. Pripomore tudi k izboljšanju baze znanja o vrstah, ki jo je mogoče uporabiti pri načrtovanju ohranjevalnih ukrepov na kraju samem (tudi če ni nacionalnih programov). Generalni direktorat za varstvo okolja je v sodelovanju z vsemi deležniki nedavno določil postopek za odobritev programov zaščite določenih vrst, s čimer je zagotovil ustrezno trajnostnost projektov na področju biotske raznovrstnosti.

31

Komisija se strinja, da bi bilo treba izvajati vrednotenja učinkov programskih dejavnosti. Vrednotenje učinkov projektov bi prav tako lahko veljalo za dobro prakso, čeprav so stroški vrednotenja na ravni projekta lahko nesorazmerno visoki. Zato uredbe za obdobje 2014–2020 državam članicam nalagajo obveznost, da vpliv posameznih prednostnih osi ovrednotijo vsaj enkrat v programskem obdobju.

Okvir 6 – Tretja alinea

Komisija je ugotovila kršitev zakonodaje EU v zvezi z nacionalnimi ukrepi na plaži v mestu Sulina in je sprožila postopek za ugotavljanje kršitev (Zadeva 2010/4024, uradno obvestilo je bilo Romuniji poslano dne 7. maja 2010).

33

Za učinkovito spremljanje učinka naložb v biotsko raznovrstnost so potrebni ustrezni kazalniki in statistični podatki. O tovrstnih kazalnikih se je treba dogovoriti v fazi snovanja projekta. Pri številnih projektih, katerih namen je spodbujanje biotske raznovrstnosti, je treba pričakovati, da bo med sprejetjem ukrepov in opaznimi pozitivnimi učinki z vidika biotske raznovrstnosti časovni zamik. Ustvarjenje pravih fizičnih in hidroloških pogojev je sicer mogoče, vendar je za vzpostavitev zdravih ekosistemov in bogate biotske raznovrstnosti potreben čas. V fazi snovanja projekta je treba razviti in se dogovoriti o posebnih kazalnikih uspeha za posamezne ukrepe. V številnih primerih so merljivi pozitivni učinki vidni šele več let po uradnem zaključku projekta.

Zato je opredelitev kazalnikov rezultatov za spremljanje in oceno vplivov na biotsko raznovrstnost težka naloga. Zahteva obsežno zbiranje podatkov in širjenje naše baze znanja. Podpiranje ukrepov, na primer s kartiranjem in ocenjevanjem ekosistema in njegovih storitev v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, bo omogočilo boljše razumevanje sedanjega stanja biotske raznovrstnosti, določitev konstruktivnih ciljev za ohranjanje in obnovo ter dobro spremljanje in vrednotenje.

Skupni odgovor na odstavek 34 in Okvir 9

Pri analizi spremljanja operativnih programov ESRR bi bilo treba upoštevati pravila EU. V tem pogledu je bilo spremljanje španskih programov (in njihovih pripadajočih kazalnikov) pravilno izvedeno v obliki letnih poročil o izvajanju. Slednja vključujejo spremljanje na ravni programa (in ne na ravni projekta) in vrednosti kazalnikov, kot so: „Ukrepi na območjih Natura 2000“, „Obnovljena območja“, „Predvideni ukrepi za sanacijo in obnovo okolja“, „Število okoljskih projektov“, „Dolžina prizadete obale“, „Ukrepi za obnovo habitatov in vrst v omrežju Natura“.

35

Komisija se strinja s Sodiščem, da odsotnost spremljanja onemogoča oceno dosežkov. Vendar pa so države članice v obdobju 2014–2020 dolžne uvesti postopke, s katerimi se zagotovi, da se pri vseh operacijah, ki se financirajo iz programa, sprejme učinkovit sistem kazalnikov.

37

V okviru deljenega upravljanja projekte izvajajo države članice in njihovi organi, ki morajo zagotavljati njihovo trajnostnost, vključno z morebitno podporo za vzdrževanje in finančno podporo prek lokalnih, regionalnih ali nacionalnih skladov.

Poleg tega je za zagotavljanje trajnostnega rezultata ključnega pomena tudi zaveza lokalne skupnosti ali okoljske nevladne organizacije k ohranjanju območja po izboljšavah. V ta namen je treba višino naložbe (poleg finančnih tudi človeških in materialnih virov) dokumentirati pred začetkom projekta, skupnost/nevladna organizacija pa se mora strinjati, da bo te naložbe zagotovila na koncu izvajanja projekta.

40

Sofinancirane projekte izberejo in izvajajo države članice in njihovi organi. Ti so v tem okviru odgovorni za zagotavljanje finančne vzdržnosti podprtih ukrepov, vključno s potrebnimi srednje- in dolgoročnimi povezavami z lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi finančnimi sredstvi. Za obdobje 2014–2020 so bile možnosti za uporabo finančnih instrumentov v okviru kohezijske politike okrepljene, zato bi lahko države članice na področju varstva narave in biotske raznovrstnosti uporabile tudi te nove možnosti.

Okvir 11 – Druga alinea

Predstavniki projekta so pri izbiri bizonov za izpustitev v park preučevali vprašanji genetske pestrosti in sposobnosti preživetja populacije. Od zaključka projekta je bilo z lastnimi sredstvi izpuščenih pet dodatnih bizonov, v divjini pa so se skotili trije novi mladički.

Okvir 11 – Tretja alinea

V času revizije je bil načrt upravljanja parka v postopku odobritve ministrstva za okolje v skladu z nacionalno zakonodajo.

Okvir 11 – Četrta alinea

Za usklajevanje skrbi organ upravljanja okoljskega operativnega programa 2007–2013, za ustanovitev katerega je odgovorno ministrstvo za okolje in podnebne spremembe.

Zaključki in priporočila

41

Komisija pričakuje, da se bo njena zmogljivost spremljanja in poročanja izboljšala z uvedbo posebnih ciljev in kazalnikov rezultatov za operativne programe v novem programskem obdobju (2014–2020), ki vključujejo biotsko raznovrstnost, kjer je primerno.

Pripravljalno delo, vključno s tistim, ki ga financira ESRR, je predpogoj za dobro izvajanje projekta. Zagotavlja temelje za prihodnje intervencije (in pozitivne učinke za biotsko raznovrstnost). Pričakovati je, da bo te ukrepe podprl ESRR, vendar bi se za izvajanje projektov lahko uporabili tudi drugi skladi EU, kot je Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), in nacionalna sredstva.

42

Države članice svoje prednostne naloge za uporabo ESRR izberejo v skladu s svojimi posebnimi značilnostmi, potrebami in okoliščinami. V tem okviru je Komisija državam članicam zagotovila dodatno podporo, kar zadeva morebitno uporabo ESRR za biotsko raznovrstnost v obdobju 2014–2020 (priročnik za čim večje koristi od naložb v naravo in zeleno infrastrukturo v okviru kohezijske politike, priročnik z navodili za financiranje Nature 2000, seminarji v državah članicah o financiranju Nature 2000), in bo to počela še naprej, npr. s prihodnjimi smernicami za zmanjšanje negativnih učinkov na biotsko raznovrstnost.

Priporočilo 1 (a)

Komisija sprejema to priporočilo. Komisija je skladno s tem začela podpirati države članice pri določanju njihovih prednostnih nalog na področju obnove biotske raznovrstnosti v zadevnih operativnih programih. Države članice v okviru deljenega upravljanja strukturnih skladov in glede na svoje posebne potrebe predlagajo cilje in izberejo prednostne naložbe, ki so predmet pogajanj s Komisijo. Cilji in prednostne naložbe so povezani s kazalniki rezultatov in učinka. Po sprejetju programa izberejo in izvedejo projekte. Biotska raznovrstnost v programskem obdobju 2014–2020 ni prednostna naloga v okviru tematske osredotočenosti, ki je opredeljena v uredbi o ESRR (člen 4), zato je Komisija objavila posebne smernice za organe upravljanja („The guide to multi-benefit cohesion policy investments in nature and green infrastructure“ (Priročnik za čim večje koristi od naložb v naravo in zeleno infrastrukturo v okviru kohezijske politike)), da bi jih podprla pri tem delu.

Ukrep 5 strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 predvideva, da bodo države članice s pomočjo Komisije do leta 2014 kartirale ter ocenile stanje ekosistemov in njihovih storitev. Službe Komisije (Generalni direktorat za okolje (GD ENV) in Skupno raziskovalno središče (GD JRC)) so skupaj z Evropsko agencijo za okolje pripravile poročili, ki ju države članice lahko uporabijo pri opravljanju tega dela.

Poleg tega ukrep 6a te iste strategije določa, da bodo države članice do leta 2014 s pomočjo Komisije pripravile strateški okvir za določitev prednostnih nalog glede obnove ekosistemov na ravni EU ter na nacionalni in podnacionalni ravni. Komisija je objavila dve poročili o posvetovanju na to temo, od katerih eno vsebuje oceno stroškov uresničevanja cilja obnove 15 % poškodovanih ekosistemov do leta 2020, pripravila pa je tudi priporočila za države članice.

Objaviti namerava smernice za zmanjšanje negativnih učinkov na biotsko raznovrstnost, ki bodo državam članicam med drugimi možnostmi v pomoč pri opredelitvi priložnosti v okviru ESRR.

Priporočilo 1 (b)

Komisija sprejema to priporočilo. Sporazumi o partnerstvu med Komisijo in posameznimi državami članicami so pomemben instrument za zagotavljanje medsebojnega dopolnjevanja različnih skladov EU. Za čim večje medsebojno dopolnjevanje ESRR in EKSRP se bodo programi za razvoj podeželja preverjali med notranjimi posvetovanji med službami. To preverjanje pri vseh vidikih, povezanih z omrežjem Natura 2000, temelji na prednostnih okvirih ukrepanja.

Priporočilo 1 (c)

V okviru deljenega upravljanja glavno odgovornost za izvajanje programov nosijo države članice. Zato Komisija meni, da bi bilo to priporočilo treba nasloviti na organe programa. V skladu z zadevnimi pravnimi določbami ima glavno vlogo pri spremljanju napredovanja in odpravljanju težav pri izvajanju nadzorni odbor programa, v katerem Komisija sodeluje kot opazovalka. Komisija bo spremljala dosežke programov in ugotavljala morebitne ovire za učinkovito izvajanje s pregledovanjem letnih poročil o izvajanju in letnimi pregledovalnimi sejami. Okvir uspešnosti je dodatno orodje za ta namen.

Zahteve glede spremljanja in vrednotenja bodo v obdobju 2014–2020 jasnejše zaradi letnega poročanja o izbiri projektov in porabi po posameznih temah, opredelitve posebnih kazalnikov rezultatov ter skupnih in posebnih kazalnikov učinka ter presoje vplivov.

Operativni programi bodo vključevali skupne kazalnike, lahko pa tudi posebne kazalnike, značilne za posamezne programe (npr. za biotsko raznovrstnost, če je primerno), ki jih organi upravljanja in izvajanja uporabljajo za spremljanje izvajanja programov in ustrezno obveščanje Komisije. Komisija bo torej od leta 2016 dalje prejemala letne podatke in letna poročila o izvajanju, ki zagotavljajo boljši vpogled v napredek in dosežke.

43

V obdobju 2007–2013 kategorije izdatkov vsebujejo kategorijo za biotsko raznovrstnost in omrežje Natura 2000. V obdobju 2014–2020 bosta ti dve področji razporejeni v različne kategorije. Vendar pa je biotska raznovrstnost v številnih primerih sekundarni cilj intervencije (primarni je preprečevanje tveganj, zmanjšanje onesnaževanja itd.), zato je razumljivo, da so te intervencije v kategorije razporejene glede na svoje primarne cilje. Projekti, ki jih podpira ESRR, lahko zelo pogosto prispevajo k uresničevanju več ciljev.

44

Načelo nadaljevanja naložb, izvedenih v pripravljalni fazi, do zaključka projekta je samoumevno. Vendar pa naložbe, potrebne za izvedbo ukrepov, ki bodo zagotovili pozitivne učinke na področju biotske raznovrstnosti, ne bodo izhajale samo iz ESRR.

Komisija je med pripravo operativnih programov za obdobje 2014–2020 v nekaterih primerih državam članicam priporočila, naj ESRR raje kot za študije uporabijo za naložbe; kar zadeva biotsko raznovrstnost, bi to moralo pospešiti izvajanje načrtov zaščite in upravljanja ter povečati njihovo učinkovitost.

45

Finančni vložki niso edini način za zagotavljanje dolgoročne trajnostnosti. Lokalne skupnosti ali nevladne organizacije so morda pripravljene zagotoviti potrebne vložke (človeške in materialne vire) ob vnaprejšnji pojasnitvi njihovega obsega.

Priporočilo 2 (a)

Komisija sprejema to priporočilo. V odgovor na to priporočilo bo Komisija v okviru Evropske mreže okoljskih organov in organov upravljanja (ENEA-MA) poudarila potrebo po tem, da pripravljalnim ukrepom primerno sledijo bolj specifični ohranjevalni ukrepi.

Priporočilo 2 (b)

Komisija se strinja s tem priporočilom. Uredbe za obdobje 2014–2020, ki so bile sprejete decembra 2013, državam članicam nalagajo obveznost, da v programskem obdobju vsaj enkrat ocenijo vpliv posameznih prednostnih osi. Značaj tovrstnih vrednotenj je odvisen od posebnih ciljev, ki so zastavljeni v programih, ki jih je treba še sprejeti. Če so cilji biotske raznovrstnosti jasno zastavljeni, so potrebni kazalniki učinka in rezultatov ter postopki vrednotenja.

Priporočilo 2 (c)

Komisija sprejema priporočilo in je že začela izvajati zahtevane ukrepe. V skladu s členom 13 uredbe o skupnih določbah (EU) št. 1303/2013 bo objavila smernice za upravičence, ki bodo vključevale informacije o tem, kako izkoristiti dopolnjevanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI) z drugimi instrumenti EU. Tudi zgoraj omenjeni priročnik vključuje poglavje o dopolnjevanjih.

Komisija si redno izmenjuje informacije z državami članicami in jim svetuje glede uporabe različnih skladov za biotsko raznovrstnost, na primer prek koordinacijske skupine za naravo in biotsko raznovrstnost in delovne skupine evropske mreže okoljskih organov.

Komisija sprejema priporočilo in izvaja zahtevane ukrepe. V izvedbenih aktih za obdobje 2014–2020 je opredeljen spremenjeni sistem razporejanja v kategorije za zagotavljanje informacij o naložbah v okviru kohezijske politike. Komisija je v okviru tega informacijskega sistema vzpostavila notranji mehanizem „spremljanja biotske raznovrstnosti“, ki bo omogočal evidenco neposrednih in posrednih izdatkov za biotsko raznovrstnost iz ESRR in Kohezijskega sklada. Zanesljivost teh podatkov bo odvisna od kakovosti podatkov, ki jih zagotovijo države članice.

Komisija si v skladu z zavezami EU glede vključevanja biotske raznovrstnosti in mednarodnimi zavezami iz Konvencije o biološki raznovrstnosti prizadeva za učinkovitejše spremljanje izdatkov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo. V poročila o programu za leto 2015 bo vključeno posebno poglavje o spremljanju biotske raznovrstnosti, Komisija pa trenutno izboljšuje metodologijo za spremljanje biotske raznovrstnosti v proračunu EU.

___________________________

1http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission-preliminary-reporting-framework-2014-en.xlsx

2http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission-preliminary-reporting-framework-2014-en.xlsx

QJ-AB-14-012-SL-E  ISSN 1977-5784

Zaščita biotske raznovrstnosti je ključna okoljska prednostna naloga za EU, izražena v strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 ter različnih zadevnih politikah in zakonodaji EU. Sodišče se v tem poročilu osredotoča na Evropski sklad za regionalni razvoj ter njegovo vlogo pri financiranju projektov, ki neposredno spodbujajo biotsko raznovrstnost, in podpori zanje.