EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Lucemburk
LUCEMBURSKO

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA
YouTube: EUAuditorsECA

Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).

Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014

ISBN 978-92-9207-005-2 (epub)
ISBN 978-92-9207-003-8 (tištěná verze)
doi:10.2865/39415

© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU

Bezplatné publikace:

•jeden výtisk:
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•více výtisků, plakáty či pohlednice:
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm);
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).

(*)Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).

Placené publikace:

•prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Předplatné:

•u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie (http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).

CS
2014

č. 17

Zvláštní zpráva

Může iniciativa EU týkající
se středisek excelence
účinně přispět k omezení
chemických, biologických,
radiologických a jaderných
rizik pocházejících ze zemí
mimo EU?

(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU)

Obsah

Zkratky

Shrnutí

Úvod

Reakce na výzvy z hlediska bezpečnosti EU

Iniciativa EU týkající se středisek excelence v oblasti CBRN

Cíle

Celková koordinace a struktura

Rozsah a koncepce auditu

Připomínky

Koncepce iniciativy je založena na důkladné analýze a podporuje spolupráci a vlastnickou odpovědnost v regionech

Organizační struktura iniciativy je složitá, ale obecně vhodná

Řídicí systémy byly sice zavedeny, ale stále existují jisté nedostatky

Zpoždění v prováděcím plánu

Systémy pro výběr a realizaci projektů jsou zavedeny, ale partnerské země se do nich musí více zapojit

Mezi rozhodovacími a prováděcími orgány probíhá dvoustranná spolupráce, ale pro širší strategickou spolupráci neexistuje žádné fórum

Byl zaveden systém monitorování

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

Příloha I | – | Struktura iniciativy
Příloha II | – | Seznam regionálních sekretariátů
Příloha III | – | Jednotlivé složky iniciativy a zapojené orgány
Příloha IV | – | Prováděcí orgány iniciativy
Příloha V | – | Seznam projektů, které se v současnosti v rámci iniciativy realizují

Odpověď ESVČ a Komise

Zkratky

CBRN: chemické, biologické, radiologické a jaderné (chemical, biological, radiological, nuclear) (riziko, zboží)

CoE: střediska excelence (Centres of Excellence)

ESVČ: Evropská služba pro vnější činnost

EuropeAid: Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid

JRC: Společné výzkumné středisko (generální ředitelství)

NKM: národní kontaktní místo

NS: Nástroj stability

NT: národní tým

RS: regionální sekretariát

TACIS: Technická pomoc pro Společenství nezávislých států (Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States)

UNICRI: Výzkumný institut OSN pro otázky meziregionálního zločinu a trestní spravedlnosti

Shrnutí

I

Od poloviny devadesátých let 20. století EU aktivně usiluje o snižování rizik pro bezpečnost EU především prostřednictvím opatření financovaných z programu jaderné bezpečnosti TACIS.

II

V roce 2003 přijala Evropská rada dvě strategie, které se staly východiskem pro budoucí opatření v oblasti bezpečnosti: „Evropskou bezpečnostní strategii“ a „Strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení“.

III

Jedním z nástrojů vytvořených po přijetí těchto strategií byl „nástroj stability“ s rozpočtem 1 820 milionů EUR na období 2007–2013. Zaměřuje se na bezpečnostní problémy v zemích mimo EU a má krátkodobou a dlouhodobou složku.

IV

Největším opatřením v rámci dlouhodobé složky je „Iniciativa EU týkající se středisek excelence (CoE) v oblasti chemických, biologických, radiologických a jaderných (CBRN) rizik“ s rozpočtem 100 milionů EUR na období 2010–2013. Zapojením všech hlavních zainteresovaných stran ve velmi rané fázi tato iniciativa poskytuje regionální platformy pro komplexní řešení problematiky chemických, biologických, radiologických a jaderných rizik spojených s přírodními katastrofami, náhodnými haváriemi a trestnou činností, což podporuje rozvoj odborných znalostí v příslušných zemích.

V

Tuto iniciativu koordinuje a řídí Evropská služba pro vnější činnost a EuropeAid.

VI

Účetní dvůr při auditu posuzoval, zda střediska excelence EU v oblasti CBRN mohou účinně přispět k omezení tohoto druhu rizik existujících mimo EU.

VII

Účetní dvůr dospěl k závěru, že iniciativa týkající se středisek excelence EU v oblasti CBRN může účinně přispět ke zmírňování chemických, biologických, radiologických a jaderných rizik mimo EU, ale že je stále potřeba dokončit několik prvků.

VIII

Koncepce iniciativy vychází z důkladné analýzy a zaměřuje se nedostatky zjištěné v bývalém programu TACIS. Komplexní koncepce založená na poptávce a jasné zaměření na regionální spolupráci poskytují dlouhodobou odpověď na priority definované v Evropské bezpečnostní strategii a ve strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení, které do té doby nebyly řešeny. Do iniciativy se všechny zainteresované strany v členských zemích zapojují již ve velmi rané fázi, což přispívá k její udržitelnosti a k vlastnické odpovědnosti partnerských zemí v mnoha dotčených regionech.

IX

Organizační struktura iniciativy je i přes svou složitost v zásadě vhodná, ale potřebuje jisté úpravy. Výběr dvou prováděcích orgánů a regionů byl dobře zdůvodněn a každý ze zapojených orgánů sehrává určitou roli. V regionálních sekretariátech však chybí technické kapacity. Delegace EU dostatečně nevyužívají své pozice k posílení politické podpory v partnerských zemích a součinnosti s členskými státy EU.

X

Byl zaveden náležitý systém řízení a začíná fungovat. Některé prvky iniciativy však měly zpoždění. V původním prováděcím plánu se dostatečně nezohlednila přirozená složitost iniciativy. To znamenalo, že prováděcí plán nebylo možné plně uskutečnit, protože klíčové prvky, jako například posouzení potřeb, nebyly při započetí výběru projektů ještě k dispozici. V dřívějších fázích iniciativy nebyly partnerské země dostatečně zapojeny do výběru projektů. Některé projekty už probíhají a byly nastaveny monitorovací systémy. Účetní dvůr zjistil, že spolupráce mezi rozhodovacími orgány (ESVČ a EuropeAid) na jedné straně a prováděcími orgány na straně druhé (JRC a UNICRI) probíhají jen dvoustranně.

XI

Účetní dvůr vydává několik doporučení, která by ESVČ a Komise měly vzít v potaz, aby mohly iniciativu dále rozvíjet a zajistit její udržitelnost.

Úvod

Reakce na výzvy z hlediska bezpečnosti EU

01

Evropská unie (EU) zahájila svou iniciativu týkající se středisek excelence (CoE) v oblasti chemických, biologických, radiologických a jaderných (CBRN) rizik (dále jen „iniciativa“) v květnu 2010. Účelem této iniciativy je posílit institucionální kapacity zemí mimo EU s cílem snížit rizika CBRN, která mohou EU ohrozit, pokud se jim nebude čelit.

02

S rozpočtem ve výši 100 milionů EUR na období 2010–2013 se jedná o největší opatření v rámci dlouhodobé složky nástroje stability (NS)¹. Nástroj stability byl vytvořen jako nový strategický nástroj Evropské unie pro řešení řady globálních problémů v oblasti bezpečnosti a vývoje. Zahrnoval krátkodobá i dlouhodobá opatření² s rozpočtem 1 820 milionů EUR na období 2007–2013 (73 % na reakci na krize a 27 % na předcházení krizím). Z nástroje stability se poskytuje partnerským státům, které nejsou členy EU, technická a finanční pomoc na snižování rizik a na připravenost v souvislosti s chemickými, biologickými, radiologickými a jadernými materiály nebo látkami. Podle Evropského parlamentu a Rady by se opatření přijatá prostřednictvím NS měla doplňovat a být v souladu s opatřeními přijatými za účelem společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU.

03

Po černobylské havárii v roce 1986 vzbudila rizika spojená s jadernými zařízeními budovanými podle sovětského vzoru ve střední a východní Evropě značné obavy mezinárodního společenství, které ještě stouply po rozpadu Sovětského svazu a vzniku jedenácti nových nezávislých států (Společenství nezávislých států, SNS).

04

V roce 1991 Evropská komise spustila program TACIS³, jehož cílem bylo pomoci zemím SNS v přechodu k demokratické, tržně orientované ekonomice. Program skončil v roce 2006.

05

V návaznosti na program TACIS se členské státy EU a Komise dohodly na společném postoji k jaderné bezpečnosti. Zahájily program jaderné bezpečnosti TACIS⁴ s cílem poskytovat pomoc na místě, navrhovat bezpečnostní a regulační postupy, zlepšovat nakládání s jaderným odpadem a nabízet bývalým vědcům z SSSR, kteří pracovali v oblasti vývoje jaderných zbraní, pracovní příležitosti v civilním využití jaderné energetiky.

06

Na základě institucionálních a mezivládních diskusí o teroristických útocích v New Yorku a válce v Iráku přijala Evropská rada v roce 2003 dvě strategie, které se staly východiskem pro budoucí opatření v oblasti bezpečnosti:

a)„Evropská bezpečnostní strategie“⁵, která vymezila bezpečnostní prostředí v EU a hlavní výzvy pro EU, a to:

οterorismus,

οšíření zbraní hromadného ničení,

οregionální konflikty,

οselhání státu,

οorganizovaná trestná činnost.

Rada dospěla k závěru, že v zájmu zvládání krizí a předcházení jim musí být EU aktivnější, soudržnější a musí umět na tyto výzvy lépe reagovat.

b)„Strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení“⁶ stanovila plán opatření v této oblasti. Za priority bylo označeno zejména:

οpodporovat mezinárodní systém pro monitorování nešíření zbraní,

οpomáhat zemím mimo EU s budováním kapacit,

οvytváření legislativních rámců,

οvypracování plánů reakce, které jim umožní splnit povinnosti, které jsou v těchto rámcích stanoveny.

07

Stejné obavy, jaké vyjádřila EU, byly také předmětem usnesení Rady bezpečnosti OSN z roku 2004⁷. Trvající platnost těchto obav potvrdily nedávné události v Sýrii.

Iniciativa EU týkající se středisek excelence v oblasti CBRN

Cíle

08

Hlavními cíli⁸ středisek excelence EU v oblasti CBRN je:

οposilovat dlouhodobou národní a regionální kapacitu odpovědných orgánů a administrativní infrastrukturu,

οpodporovat a posilovat krátkodobou kapacitu reagovat na vzniklé situace.

09

Aby bylo těchto cílů dosaženo, počítá iniciativa s:

a)poskytováním školení a pomoci zemím při plnění mezinárodních závazků ke snížení rizik šíření materiálů CBRN;

b)podporou schopnosti zemí vytvořit a prosazovat právní, administrativní a technická opatření s cílem snížit rizika šíření materiálů CBRN;

c)zajištěním vlastnické odpovědnosti a udržitelnosti činností v oblasti školení a pomoci prostřednictvím integrovaného regionálního přístupu;

d)poskytováním kompletního balíčku školení a pomoci, který je zaměřen na materiály CBRN (např. kontroly vývozu, nedovolený obchod, bezpečnost a ochrana, plánování v případě mimořádných situací, reakce na krizi, přesun vědců, skladování a likvidace materiálů).

Celková koordinace a struktura

10

Na plnění iniciativy se podílí řada orgánů (viz také příloha I).

a)Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ), orgán odpovědný za zahraniční politiku EU, má na starosti strategické směřování iniciativy prostřednictvím víceletých orientačních plánů nástroje stability, jehož je iniciativa součástí. ESVČ rovněž udržuje pravidelný kontakt s mezinárodními orgány v oblasti řízení rizik CBRN (například Mezinárodní agenturou pro atomovou energii) a projednává s nimi obecnou strategii a priority.

b)EuropeAid – útvar Komise pro rozvojovou spolupráci – je rozhodovacím orgánem odpovědným za plnění rozpočtu iniciativy. Připravuje roční akční programy nástroje stability a monitoruje práci řídicího týmu a prováděcích orgánů: Společného výzkumného střediska Komise (JRC) a Výzkumného institutu OSN pro otázky meziregionálního zločinu a trestní spravedlnosti (UNICRI). Od roku 2012 EuropeAid rovněž projekty v rámci iniciativy⁹ řídí, včetně výběru projektů, najímání konsorcií odpovědných za provádění projektu¹⁰ a monitorování.

c)„Řídicí tým“ odborníků z nevládních organizací EU podporuje iniciativu poskytováním poradenství o otázkách řízení, předkládá iniciativu partnerským zemím a usiluje o jejich politickou podporu na vysoké úrovni.

d)Iniciativu provádějí JRC a UNICRI. JRC je specializovaný útvar v rámci Komise pro technickou a vědeckou podporu a pomáhá při vypracování návrhů projektů, výběru projektů a posouzení potřeb. Je rovněž odpovědné za vytvoření a udržování monitorovacích mechanismů pro projekty a iniciativu jako takovou. UNICRI zřizuje regionální sekretariáty a pomáhá při vytváření struktur v partnerských zemích, při sestavování národních akčních plánů a organizaci setkání u kulatého stolu.

e)Každá z partnerských zemí, kterých je přes 40, jmenuje národní kontaktní místo (NKM), aby koordinovalo práci, kterou provádějí zainteresované strany v oblasti CBRN v dané zemi, s cílem pomoci se zřízením národních týmů (NT)¹¹, organizovat jednání a šířit relevantní informace. Partnerské země rovněž definují své potřeby pomocí sady nástrojů pro posouzení potřeb a vytvářejí národní akční plány, v nichž stanoví priority v oblasti svých potřeb. Následně vypracovávají přizpůsobené návrhy projektů s ohledem na tyto potřeby. V průběhu dalšího procesu se do návrhů projektů zařazuje regionální složka (pokud ji již neobsahují), JRC je dolaďuje a EuropeAid hodnotí, vytváří jejich pořadí a vybírá je pro financování. Poté jsou uzavřeny smlouvy s konsorcii odpovědnými za provádění projektu a začíná realizace.

f)Partnerské země spolupracují prostřednictvím regionálních sekretariátů (RS) (seznam viz příloha II). Tyto sekretariáty mají dva stálé zaměstnance: vedoucího sekretariátu (jmenovaného hostitelským státem) a regionálního koordinátora (jenž je zaměstnancem UNICRI). Mají za úkol podporovat regionální spolupráci a dávat projektovým návrhům regionální rozměr:

οsnazší výměnou informací a koordinace v regionu,

οposkytováním pomoci zemím při rozvíjení jejich způsobilosti pro posouzení a řešení potřeb a identifikaci jejich odborností,

οpodporou realizace a monitorování projektů a poskytováním zpětné vazby prováděcím orgánům,

οpodporou informovanosti o iniciativě na regionální úrovni.

11

Delegace EU¹² je v každé zemi podílející se na iniciativě pravidelně informována o jejím pokroku a o souvisejících opatřeních, která se v této zemi realizují.

12

Příloha III uvádí jednotlivé složky iniciativy a orgány zapojené do jejího provádění.

1Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 1).

2Příklad krátkodobých opatření: podpora zřízení dočasných orgánů a demokratických a pluralistických státních orgánů, příklad dlouhodobých opatření: vytvoření právních rámců a institucionálních kapacit, například pokud jde o vývozní kontroly zboží, které lze využít pro civilní anebo vojenské účely nebo pro trestnou činnost („zboží dvojího užití“).

3Technická pomoc pro Společenství nezávislých států (Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States).

4Během období 1992–2006 bylo na program jaderné bezpečnosti TACIS přiděleno 1,3 miliardy EUR.

5Evropská bezpečnostní strategie, Evropská rada, Brusel, 12. a 13. prosince 2003; viz http://www.eeas.europa.eu/csdp/about-csdp/european-security-strategy/

6Strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení, Evropská rada, Brusel, 12. prosince 2003; viz http://eeas.europa.eu/non-proliferation-and-disarmament/wmd/index_en.htm

7Rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1540 ze dne 28. dubna 2004.

8Nástroj stability – víceletý orientační program 2009–2011, Evropská komise, 8.4.2009.

9UNICRI řídí projekty sjednané před rokem 2012.

10Pro UNICRI se jednalo o neziskové organizace po celém světě s odpovídajícími zkušenostmi; pro EuropeAid se jedná o vládní agentury členských států EU s odpovídajícími zkušenostmi.

11Národní týmy ve svých zemích dále koordinují činnosti a sdílejí informace mezi institucemi, jako jsou ministerstva, agentury a výzkumná a vzdělávací zařízení.

12EU je prostřednictvím 139 delegací a úřadů EU zastoupena po celém světě. Více informací lze nalézt na http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm

Rozsah a koncepce auditu

13

Cílem auditu Účetního dvora bylo posoudit, zda iniciativa týkající se středisek excelence EU v oblasti CBRN může účinně přispět k omezení chemických, biologických, radiologických a jaderných rizik pocházejících ze zemí mimo EU. Tato hlavní auditní otázka byla rozdělena na následující tři dílčí otázky:

οJe iniciativa založena na důkladné analýze situace před rokem 2010?

οJe organizační uspořádání iniciativy vhodné pro řešení zjištěných výzev?

οByl zaveden náležitý systém řízení a funguje?

14

Jelikož je tato iniciativa relativně nová (byla zahájena v roce 2010 s prvními projekty v roce 2013), Účetní dvůr neprováděl audit jejích výstupů, důsledků a dopadu. Spíše zkoumal, zda by koncepce, strategie a řízení iniciativy umožnily snížit rizika CBRN v zemích mimo EU.

15

Účetní dvůr provedl audit mezi říjnem 2013 a lednem 2014. Auditní práce spočívala v analytickém přezkoumání příslušných dokumentů, pohovorech se zástupci Komise, ESVČ, UNICRI a členy řídicího týmu, návštěvách dvou regionálních sekretariátů (Rabat a Ammán) a účasti na semináři uskutečněném v rámci jednoho projektu.

Připomínky

Koncepce iniciativy je založena na důkladné analýze a podporuje spolupráci a vlastnickou odpovědnost v regionech

16

Iniciativa EU týkající se středisek excelence v oblasti CBRN je hlavní odpovědí na evropskou bezpečnostní strategii a strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení. Koncepce iniciativy vychází z důkladné analýzy, která zohledňuje především následující nedostatky v bývalém programu TACIS:

οjednalo se převážně o nesystematický přístup a ne všechna jeho opatření byla začleněna do dlouhodobé strategie,

οprogram TACIS byl realizován tzv. shora dolů, kdy hlavní rozhodovací pravomoc měla Komise, takže zbýval jen malý prostor pro vlastnickou odpovědnost ze strany nečlenských států EU. Existovalo proto vysoké riziko, že projekty a jejich výsledky nebudou po skončení financování EU zachovány¹³.

17

Iniciativa týkající se středisek excelence má několik inovativních prvků. Jejím cílem je:

οbýt komplexní: řešit rizika a hrozby v oblasti CBRN, ať jsou zločinného, náhodného nebo přirozeného původu, a zahrnovat zmírňující opatření na prevenci, zjištění, reakci na rizika a řízení. Rámeček 1 uvádí příklady těchto rizik,

οvycházet z přístupu jednoznačně založeného na poptávce („zdola nahoru“): odborníci v partnerských zemích systematicky určují konkrétní potřeby své země ve všech oblastech rizik CBRN s pomocí sady nástrojů na posuzování potřeb (tj. analýzy nedostatků); následně v národním akčním plánu stanoví opatření, která je potřeba přednostně přijmout k řešení těchto rizik a hrozeb; nakonec vypracují přizpůsobené návrhy projektů s ohledem na řešení zjištěných potřeb a odstranění mezer v systémech zmírňování rizik,

οmít jasné zaměření na regionální spolupráci v partnerských zemích: odborné znalosti a způsobilost získané prostřednictvím iniciativy v partnerských zemích se sdílí na regionální úrovni.

  Rámeček 1

Příklady rizik v oblasti CBRN, na něž je iniciativa zaměřena:

—chemické: nedovolený obchod s chemickými materiály, které by mohly být využity pro průmyslovou anebo trestnou činnost („dvojí užití“),

—biologické: epidemie, jako je ptačí chřipka, tedy vysoce infekční choroba, která se rychle šíří ve více zemích,

—radiologické: nemocniční odpad jako např. látky používané při radioterapii,

—jaderné: havárie podobné případu ve Fukušimě, kdy dojde k náhodnému úniku radiologického materiálu do okolního prostředí.

18

Všechny tyto nové prvky byly navrženy s cílem zvýšit vlastnickou odpovědnost v partnerských zemích, a zlepšit tím udržitelnost iniciativy, tzn. zvýšit pravděpodobnost, že výsledky opatření budou zachovány i po skončení financování EU.

19

Zásadním prvkem této iniciativy je regionální spolupráce v oblasti bezpečnosti. ESVČ a Komise měly dobré důvody k tomu, aby tento prvek začlenily do iniciativy a zaměřily se na regionální spolupráci:

a)příslušná rizika jsou ze své podstaty přeshraničního charakteru; důsledky chemických havárií a epidemií, jako je ptačí chřipka, se nezastavují na hranicích;

b)mezi jednotlivými partnerskými zeměmi jsou rozdíly, pokud jde o pokrok při zmírňování rizik v oblasti CBRN; regionální spolupráce podporuje osvědčené postupy a partnerské země si mohou vzájemně vyměňovat své znalosti.

20

Zamýšlené přínosy iniciativy proto nejsou omezeny na výstupy projektů. Skutečnost, že sousední země v citlivých zeměpisných oblastech, jako je severní Afrika a Blízký východ, pořádají setkání, aby projednaly a realizovaly projekty v oblasti bezpečnosti, je významnou přidanou hodnotou a sama o sobě přispívá ke kultuře spolupráce a bezpečnosti.

21

Mezinárodní společenství tuto iniciativu přivítalo. Schválila ji Rada bezpečnosti OSN¹⁴, Globální partnerství zemí G8 (které založilo pracovní skupinu týkající se středisek excelence¹⁵) a NATO (zde EU podporuje středisko excelence NATO v oblasti CBRN ve Vyškově v České republice¹⁶).

Organizační struktura iniciativy je složitá, ale obecně vhodná

22

Struktura iniciativy je vzhledem k počtu subjektů, které jsou do ní zapojeny, decentralizované organizaci, globálnímu měřítku, různorodosti regionů a partnerských zemí a společnému provádění ze strany orgánů EU a OSN (viz body 10–11) složitá. Pro koncepci, která byla pro iniciativu zvolena a která je komplexní, zdola nahoru a regionální, je však tato složitost přirozená (viz bod 17).

23

Volba orgánů, které budou iniciativu realizovat, tj. JRC a UNICRI, byla patřičně zdůvodněna. JRC jako interní vědecký orgán Komise poskytuje relevantní odborné znalosti, zatímco UNICRI má při navazování vztahů s potenciálními partnerskými zeměmi a snaze přesvědčit je, aby se do iniciativy zapojily, oporu v diplomatické síti OSN. Příloha IV uvádí základní informace k volbě prováděcích orgánů, jejich odbornosti a hlavní úkoly, které jim byly přiděleny.

24

I přes vysoký počet zapojených subjektů jsou jejich role a odpovědnosti jasně definovány a každý orgán plní konkrétní roli (viz body 10–11).

25

Partnerské země vybírají své národní kontaktní místo a zřizují národní tým samy podle pokynů a doporučení vydaných JRC a UNICRI. Tato samostatnost je zcela zásadní pro to, aby země iniciativu přijaly, a je v souladu s celkovým přístupem založeným na poptávce.

26

Pokud jde o určení regionů, v nichž se měla iniciativa realizovat, ESVČ a Komise pochopitelně zvolily především regiony se zeměmi v sousedství EU anebo přidruženými k EU (viz příloha II). Jelikož je však do iniciativy zapojeno mnoho regionů a zemí, poptávka po financování užitečných projektů může značně přesahovat omezené disponibilní zdroje. V zájmu co nejlepšího využití dostupných financí bude možná potřeba upřednostnit projekty v oblastech, které jsou pro bezpečnost EU nejrelevantnější.

27

Regionální sekretariáty (viz bod 10) mají v současné době omezené odborné zkušenosti. Je pro ně proto obtížné plnit část jejich role, jako je například pomoc při vypracování a dolaďování návrhů projektů a pomoc při pozdější realizaci projektů.

28

Delegace EU v partnerských zemích jsou o iniciativě pravidelně informovány, ale prozatím se na ní nepodílejí dostatečně aktivně. Mají odborné znalosti k tomu, aby podpořily regionální sekretariáty a národní kontaktní místa. Co je důležitější, mají diplomatické zázemí, které jim může pomoci získat a zachovat politickou podporu na vysoké úrovni v partnerských zemích a zvýšit povědomí o zapojení EU.

Řídicí systémy byly sice zavedeny, ale stále existují jisté nedostatky

Zpoždění v prováděcím plánu

29

ESVČ a EuropeAid při sestavování plánu provádění iniciativy nezohlednily její přirozenou složitost (viz příloha III). Zřídit struktury v partnerských zemích trvalo déle, než se čekalo. Způsobeno to bylo jednak politickými okolnostmi a jednak různým rozsahem vnitrostátní podpory na vysoké úrovni, nesourodým charakterem partnerských zemí, jejich různými předchozími zkušenostmi v oblasti snižování rizik CBRN a různou mírou, do jaké byly již vytvořeny relevantní struktury (například národní týmy).

30

Tato složitost vedla ke zpoždění nejen při jmenování národních kontaktních míst, ale také při zřizování národních týmů.

31

V prováděcím plánu se počítalo mimo jiné s tím, že bude přijata řada opatření, od posouzení potřeb pomocí zvlášť vytvořené sady nástrojů až po národní akční plány a následné návrhy projektů k řešení zjištěných potřeb.

32

Účelem sady nástrojů na posouzení potřeb bylo systematicky určit konkrétní rizika týkající se jednotlivých zemí ve všech oblastech CBRN. Vytvořit takovou sadu nástrojů se plánovalo již v rámci smlouvy mezi Generálním ředitelstvím pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a UNICRI v roce 2010. Kvůli zpožděním v provádění iniciativy (viz body 29–30) ji EuropeAid znovu zahrnul do svého ročního akčního programu na rok 2012.

33

EuropeAid má za to, že UNICRI při vývoji sady nástrojů dostatečně nevzal v úvahu administrativní kapacity partnerských zemí, takže výsledek byl příliš složitý. Proto v březnu 2013 tento úkol převedl na JRC, které v prosinci 2013 dodalo novou, jednodušší verzi. Tato verze se po testování ve třech partnerských zemích stala plně dostupnou na začátku roku 2014. Nyní jsou k dispozici dvě sady nástrojů, které by měly partnerským zemím pomáhat s jejich národními akčními plány.

34

Po posouzení potřeb by měly být připraveny národní akční plány s cílem předložit opatření potřebná k vyřešení potřeb, které byly zjištěny v oblasti připravenosti na katastrofy, prevence, zjišťování a zmírňování. Do konce roku 2013 připravilo návrhy akčních plánů pět partnerských zemí.

35

Kvůli všem těmto zpožděním ESVČ a EuropeAid nemohly dodržet prováděcí plán v původně navržené podobě. Projekty byly zahájeny ještě před posouzením potřeb a vytvořením národních akčních plánů.

Systémy pro výběr a realizaci projektů jsou zavedeny, ale partnerské země se do nich musí více zapojit

36

Pokud jde o výběr projektů, většina návrhů pochází z partnerských zemí nebo regionálních sekretariátů, ale některé předkládají i prováděcí orgány. Přestože předkládání návrhů prováděcími orgány může dát iniciativě jistý impuls, není to v souladu s přístupem zdola nahoru.

37

JRC přezkoumává všechny návrhy a spolu s Generálním ředitelstvím pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid dbá na to, aby zahrnovaly cíle a ukazatele SMART¹⁷. Během prvního výběru projektů EuropeAid, UNICRI a JRC návrhy měnily tak, že některé sloučily a jiné naopak vyloučily, aniž by vždy informovaly původce návrhů. To ohrozilo vlastnickou odpovědnost a poškodilo vývoj iniciativy.

38

Od května 2013 mohou účastnické partnerské země navrhovat projekty kdykoliv, tedy nejen jednou ročně, jako tomu bylo v minulosti. EuropeAid je jednotlivě schvaluje po projednání s partnerskými zeměmi, regionálními sekretariáty a příslušnými odborníky. Během diskusí účastníci zajišťují, aby návrhy projektů měly regionální rozměr. Partnerské země novou koncepci přivítaly, protože to znamená větší zapojení do postupů, které vedou k rozhodnutí o přidělení finančních prostředků na návrh projektu. Jsou však znepokojeny zpožděním mezi navržením a realizací projektů a oceňují jakékoliv zlepšení v tomto směru.

39

Do dubna 2014 bylo vybráno 40 projektů (viz příloha V). Provádění prvních z nich začalo 1. ledna 2013. Většina projektů se týká šíření informovanosti, vytváření sítí, předávání poznatků, školení, budování kapacit a aktualizace legislativních rámců (viz příklad v rámečku 2).

40

UNICRI odpovídal za řízení prvních 19 projektů iniciativy, včetně výběru realizátorů projektů a uzavírání smluv s nimi v souladu s pravidly OSN. To znamenalo, že se mohla zapojit jakákoliv nezisková organizace na světě s relevantními zkušenostmi. V roce 2012 převzal vedení následných projektů EuropeAid, aby tak reagoval na obavy některých členských států EU, které chtěly do činnosti iniciativy více zapojit své vlastní odborníky a přály si, aby byla zdůrazněna role EU jako dárce.

41

Jelikož provádění projektů organizuje EuropeAid, prováděcí konsorcia vznikají kolem agentur, orgánů a odborníků z členských států EU. Do těchto konsorcií je zapojeno jen velmi málo agentur, subjektů a odborníků z partnerských zemí, přestože někdy mají s příslušnými tématy rozsáhlé zkušenosti. To by mohlo být překážkou ve vlastnické odpovědnosti za opatření v partnerských zemích a ovlivnit udržitelnost projektových výsledků. Kromě toho pro schopnosti partnerských zemí v oblasti CBRN by bylo prospěšné větší zapojení jejich vlastních odborných znalostí. To bylo jedním z hlavních cílů iniciativy.

  Rámeček 2

  Příklad projektu

Název
Projekt 5: Rozvoj znalostí a převod osvědčených postupů v oblasti monitorování dovozu/vývozu CBRN

Cílová oblast
Atlantické pobřeží Afriky, střední Asie, Blízký východ a severní Afrika

Realizátor
Spolkový úřad pro hospodářství a kontrolu vývozu (BAFA), Německo

Datum
1.1.2013–31.12.2014

Rozpočet (EUR)
1 440 000

Cíle

1.Podpořit schopnosti zemí v oblasti kontroly dovozu/vývozu prostřednictvím rozvoje zvláštních postupů a pokynů s cílem odradit nelegální přeshraniční přepravu nebezpečných materiálů CBRN.

2.Budovat důvěru mezi subjekty, agenturami atd. zapojenými do regulace dovozu/vývozu na národní a regionální úrovni.

3.Vytvořit udržitelný systém sdílení znalostí, který by uplatňovala široká škála zemí a vládních struktur na základě volně dostupných balíčků nástrojů pro dovoz/vývoz materiálů CBRN.

4.Zlepšit regionální spolupráci mezi agenturami a standardizaci s mezinárodními kontrolními postupy a pokyny v oblasti dovozu/vývozu.

Mezi rozhodovacími a prováděcími orgány probíhá dvoustranná spolupráce, ale pro širší strategickou spolupráci neexistuje žádné fórum

42

Během počáteční fáze byl zřízen koordinační výbor, sdružující zástupce rozhodovacích orgánů (ESVČ a EuropeAid) a prováděcích orgánů (JRC a UNICRI), aby projednali probíhající proces vzniku iniciativy, včetně regionálních priorit, výběru projektů, které by řídil UNICRI, a dalších otázek. Po dokončení výběru projektů UNICRI tento výbor zanikl. Od té doby příslušné subjekty spolupracují především dvoustranně.

43

Několik účastnických subjektů vyjádřilo názor, že spolupráce, koordinace a komunikace mezi nimi by se měly zlepšit, například obnovením činnosti koordinačního výboru jako fóra pro širší strategickou spolupráci. Výbor by pomáhal při vyjasňování různých otázek a stanovování priorit časově efektivnějším způsobem, což by snížilo potřebu řady dvoustranných diskusí.

44

Kromě iniciativy týkající se středisek excelence existují i jiné způsoby financování projektů souvisejících s CBRN, např. prostřednictvím Mezinárodní agentury pro atomovou energii nebo agentur z členských států EU.

45

Komise nemá celkový přehled o všech projektech financovaných ze všech nástrojů v oblasti politiky bezpečnosti, ani o zmírňování rizik CBRN financovaném jinými dárci.

Byl zaveden systém monitorování

46

EuropeAid zavedl systém monitorování pro iniciativu na základě klíčových ukazatelů výkonnosti a dopadu. S monitorováním projektů pomáhá také GŘ JRC a UNICRI. Informace o provádění iniciativy uvádí také výroční zpráva o činnosti EuropeAid.

47

GŘ JRC vytvořilo dobře koncipovanou a vyčerpávající internetovou stránku, která zainteresovaným stranám poskytuje aktuální informace o návrzích, výběru a provádění projektů.

48

Ve své „Pololetní zprávě o pokroku v provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení“¹⁸ Rada hovoří o zmírňování rizik v oblasti CBRN a mimo jiné i o iniciativě týkající se středisek excelence.

49

Vzhledem k tomu, že projekty začaly až v roce 2013 (viz bod 39), na posouzení účinnosti zavedeného systému monitorování je zatím příliš brzy.

13Jedná se o tzv. „udržitelnost“ opatření financovaných dárci.

14Prohlášení Rady bezpečnosti OSN na podporu středisek excelence EU, 12. dubna 2012.

15Global Partnership: Against the Spread of Materials and Weapons of Mass Destruction: President’s Report for 2013 (Globální partnerství: Proti šíření materiálů a zbraní hromadného ničení: zpráva předsedy za rok 2013), Ministerstvo zahraničních věcí a věcí Commonwealthu, Londýn, prosinec 2013.

16Více informací viz http://www.jcbrncoe.cz/

17SMART = konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené.

18Poslední taková zpráva byla zveřejněna v Úředním věstníku C 54 ze dne 25. února 2014.

Závěry a doporučení

Závěry

50

Pokud jde o celkovou auditní otázku, Účetní dvůr dospěl k závěru, že iniciativa týkající se středisek excelence EU v oblasti CBRN může účinně přispět ke zmírňování chemických, biologických, radiologických a jaderných rizik pocházejících ze zemí mimo EU, ale že je stále potřeba dokončit několik prvků.

51

Pokud jde o tři podotázky, Účetní dvůr dospěl k závěru, že:

a)Koncepce iniciativy vychází z důkladné analýzy a zaměřuje se nedostatky zjištěné v bývalém programu TACIS. Komplexní koncepce založená na poptávce a jasné zaměření na regionální spolupráci poskytují dlouhodobou odpověď na priority definované v Evropské bezpečnostní strategii a strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení, které do té doby nebyly řešeny. Do iniciativy se všechny zainteresované strany v členských zemích zapojují již ve velmi rané fázi, což přispívá k udržitelnosti iniciativy a vlastnické odpovědnosti partnerských zemí v mnoha dotčených regionech.

b)Organizační struktura iniciativy je i přes svou složitost v zásadě vhodná, ale potřebuje jisté úpravy. Výběr dvou prováděcích orgánů a regionů byl dobře zdůvodněn a každý ze zapojených orgánů sehrává určitou roli. V regionálních sekretariátech však chybí technické kapacity. Delegace EU dostatečně nevyužívají své pozice k posílení politické podpory v partnerských zemích a součinnosti s členskými státy EU.

c)Byl zaveden náležitý systém řízení a začíná fungovat. Některé prvky iniciativy však měly zpoždění. V původním prováděcím plánu se dostatečně nezohlednila přirozená složitost iniciativy. To znamenalo, že prováděcí plán nebylo možné plně uskutečnit, protože klíčové prvky, jako například posouzení potřeb, nebyly při započetí výběru projektů ještě k dispozici. V dřívějších fázích iniciativy nebyly partnerské země dostatečně zapojeny do výběru projektů. Některé projekty už probíhají a byly nastaveny monitorovací systémy. Účetní dvůr zjistil, že spolupráce mezi rozhodovacími orgány (ESVČ a EuropeAid) na jedné straně a prováděcími orgány na straně druhé (JRC a UNICRI) probíhají jen dvoustranně.

Doporučení

52

Pokud jde o strukturu iniciativy v současné podobě, ESVČ a Komise by měly:

οsoustředit financování EU do oblastí, kde to je z hlediska bezpečnosti EU nejrelevantnější, aby se přínosů dosáhlo co nejpřímější cestou,

οzvýšit kapacity regionálních sekretariátů doplněním technických odborných znalostí,

οzvýšit roli delegací EU, zejména v zemích, kde byl zřízen regionální sekretariát.

53

Pokud jde o řízení projektů, Komise by měla:

οpřijmout opatření, jejichž cílem je nejen zapojit partnerské země do zahájení projektů, ale také do jejich provádění. To by zvýšilo vlastnickou odpovědnost za opatření a zajistilo jejich udržitelnost,

οpokračovat v úsilí o zlepšování postupů s cílem snížit časovou prodlevu mezi navržením projektů a jejich realizací,

οzlepšit spolupráci mezi rozhodovacími a prováděcími orgány, například obnovením činnosti koordinačního výboru.

Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá Karel PINXTEN, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 7. října 2014.

Za Účetní dvůr

předseda
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Přílohy

Příloha I

Struktura iniciativy

Příloha II

Seznam regionálních sekretariátů

Zkratka | Region | Zapojené země
SEA | Jihovýchodní Asie | Brunej Darussalam, Kambodža, Indonésie, Laos, Malajsie, Myanmar/Barma, Filipíny, Singapur, Thajsko, Vietnam
AAF | Atlantské pobřeží Afriky | Pobřeží slonoviny, Gabon, Libérie, Mauritánie, Maroko, Senegal, Togo
NA | Severní Afrika | Alžírsko, Libye, Maroko, Tunisko
SEE | Jihovýchodní Evropa, jižní Kavkaz, Moldavsko a Ukrajina | Albánie, Arménie, Bosna a Hercegovina, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Gruzie, Moldavsko, Černá hora, Srbsko, Ukrajina
CA | Střední Asie | Kyrgyzstán, Tádžikistán, Uzbekistán
ME | Blízký východ | Irák, Jordánsko, Libanon
ECA | Východní a střední Afrika | Burundi, Demokratická republika Kongo, Ghana, Keňa, Rwanda, Seychely, Uganda, Zambie

V jednání:

GCC
Rada pro spolupráci v zálivu
Bude stanoveno

Příloha III

Jednotlivé složky iniciativy a zapojené orgány

Příloha IV

Prováděcí orgány iniciativy

GŘ JRC
UNICRI

Celý název
Generální ředitelství Společné výzkumné středisko
Výzkumný institut OSN pro otázky meziregionálního zločinu a trestní spravedlnosti

Sídlo
Brusel, Belgie; dále sedm výzkumných institucí v odlehlých oblastech
Turín, Itálie

Oblast působení
Vědecký výzkum původně se zvláštním zaměřením na jadernou a radiologickou problematiku
Prevence trestné činnosti a trestní soudnictví

Domovská stránka
http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10
http://www.unicri.it/

Důvody výběru jako orgánu pro provádění iniciativy

—Příslušné technické know-how

—Úspěšná spolupráce v rámci předcházejících programů

—Mezinárodně uznávaný odborný orgán v dané oblasti

—Zkušenosti s řízením projektů

—Zkušenosti v trestní a justiční oblasti

—Know-how při budování kapacit v zemích mimo EU

—Předchozí spolupráce s Evropskou komisí

—Je potřeba, aby se jednalo o orgán OSN, protože iniciativa se týká otázek v oblasti bezpečnosti, které jsou pro partnerské země citlivé

Hlavní úkoly v rámci iniciativy

—Poskytování technické a vědecké podpory

—Pomoc při vypracování návrhů projektů, včetně návrhu technických specifikací

—Podpora GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid při výběru projektů

—Zavedení a udržování mechanismů monitorování projektů a celé iniciativy

—Provádění posouzení potřeb spolu s partnerskými zeměmi

—Metodická příprava

—Zřízení regionálních sekretariátů včetně zabezpečení stálých zaměstnanců

—Pomoc během vytváření struktur v partnerských zemích (národní kontaktní místa, národní týmy)

—Navrhování národních akčních plánů spolu s partnerskými zeměmi

—Organizace regionálních setkání „u kulatého stolu“ s cílem zajistit regionální spolupráci a pomoc při vypracování návrhů projektů

Příloha V

Seznam projektů, které se v současnosti v rámci iniciativy realizují¹

Číslo projektu | Název | Prováděcí období | Rozpočet v EUR | Země / regiony (seznam zkratek viz příloha II)
Projekt 040 | Posílení zdravotnických laboratoří s cílem minimalizovat potenciální biologická rizika | 1.1.2014–31.12.2016 | 4 495 712 | CA, ME, SEE
Projekt 039 | Posílení zdravotní bezpečnosti v přístavech, na letištích a pozemních přechodech | 23.7.2013–22.7.2015 | 1 500 000 | CA, ME, NA, SEE
Projekt 038 | Kontrola vývozu týkající se materiálů dvojího užití | 1.1.2014–31.12.2015 | 2 500 000 | CA, ME
Projekt 037 | MEDILABSECURE – Zřízení sítí laboratoří lidské a zvířecí virologie a zdravotní entomologie | 6.1.2014–5.1.2018 | 3 626 410 | ME, NA, SEE
Projekt 036 | Další rozvoj a upevňování Programu pro odbornou přípravu v oblasti intervenční epidemiologie ve Středomoří (Mediterranean Programme for Intervention Epidemiology Training – MediPIET) | 1.1.2014–31.12.2017 | 6 400 000 | ME, NA, SEE
Projekt 035 | Nakládání s nebezpečným chemickým a biologickým odpadem | 1.1.2014– 30.6.2017 | 3 871 800 | AAF, NA
Projekt 034 | Posílení způsobilosti reagovat na situace spojené s CBRN a v případech chemické a zdravotní výjimečné situace | 1.1.2014–31.12.2016 | 3 914 034 | ME
Projekt 033 | Posílení vnitrostátního právního rámce pro oblast CBRN a poskytnutí specializovaného odborného školení na posílení připravenosti CBRN a způsobilosti reagovat na vzniklé situace | 15.9.2013–14.9.2016 | 2 699 069 | AAF, ECA
Projekt 032 | Zřízení Programu pro školení v oblasti epidemiologické intervence ve Středomoří (MediPIET) | 1.1.2013–31.12.2014 | 440 000 | AAF, ME, NA, SEE
Projekt 031 | Síť univerzit a institutů za účelem zvyšování informovanosti o dvojím užití chemických materiálů | 1.1.2013–31.12.2014 | 800 000 | Mezinárodní
Projekt 030 | Síť excelence pro jadernou forenzní vědu v regionu jihovýchodní Asie | 1.1.2013–31.12.2014 | 600 000 | SEA
Projekt 029 | Regionální rozvoj lidských zdrojů pro jadernou bezpečnost, ochranu a řízení bezpečnostních záruk prostřednictvím univerzitního magisterského programu v Thajsku | 1.1.2013–31.12.2014 | 340 000 | SEA
Projekt 028 | Podpora rozvoje integrovaného bezpečnostního systému státu v oblasti jaderných a radioaktivních materiálů | 1.1.2013–31.12.2014 | 1 000 000 | SEA
Projekt 027 | Řízení biologických rizik | 1.1.2013–31.12.2014 | 480 000 | Země SEA
Projekt 026 | Předpoklad pro posílení vnitrostátních právních rámců v oblasti CBRN | 1.1.2013–31.12.2014 | 300 000 | Libanon, Tunisko
Projekt 025 | Rozvoj znalostí a přenos osvědčených postupů týkajících se řízení biologické bezpečnosti / biologické ochrany / biologických rizik | 1.1.2013–31.12.2014 | 480 000 | ME
Projekt 024 | Budování metodiky pro detekci radionuklidových materiálů, nakládání s nimi a ochranu veřejnosti | 1.1.2013–31.12.2014 | 600 000 | Mauritánie, Maroko, Senegal
Projekt 023 | Budování kapacit s cílem identifikovat a reagovat na hrozby vyplývající z chemických, biologických, radiologických a jaderných látek | 1.1.2013–31.12.2014 | 500 000 | Balkánské země, ME, NA a SEA
Projekt 022 | Poskytování specializovaného odborného školení zaměřeného na posílení způsobilosti záchranných jednotek reagovat na incidenty týkající se CBRN | 1.1.2013–31.12.2014 | 700 000 | AAF, SEA
Projekt 021 | Budování kapacit v oblasti regionální hraniční kontroly s cílem identifikovat a odhalovat materiály CRN | 1.1.2013–31.12.2014 | 700 000 | AAF, SEA
Projekt 019 | Rozvoj postupů a pokynů s cílem vytvořit a zlepšit bezpečné systémy řízení informací a mechanismy výměny údajů v případě materiálů CBRN, na které se vztahuje regulatorní kontrola | 3.1.2013–2.1.2015 | 400 000 | Mezinárodní
Projekt 018 | Mezinárodní síť univerzit a institutů na zvyšování informovanosti o dvojím užití biotechnologií | 1.1.2013–31.12.2014 | 399 719 | Mezinárodní
Projekt 017 | Vytvoření národního plánu reakce v Ghaně a Keni zaměřeného na reagování na nepovolené události související s chemickými, biologickými, radiologickými a jadernými materiály (CBRN) | 15.5.2013–14.5.2015 | 240 000 | Ghana a Keňa
Projekt 016 | Podpora rozvoje integrovaného systému jaderné bezpečnosti státu | 1.1.2013–31.12.2014 | 400 000 | NA
Projekt 015 | Posílení biologické bezpečnosti a biologické ochrany v laboratořích prostřednictvím laboratorního databázového systému ISO | Nyní ve fázi předkládání nabídek | 480 000 | Země SEA
Projekt 014 | Poskytování specializovaných a odborných školení pro posílení způsobilosti pro první reakci | 4.1.2013–3.1.2015 | 400 000 | SEE
Projekt 013 | Budování kapacit a zvyšování informovanosti s cílem identifikovat a reagovat na hrozby plynoucí z chemického, radiologického, biologického a jaderného materiálu v zemích subsaharské Afriky | 1.1.2013–31.12.2014 | 319 924 | ECA
Projekt 012 | Výměna zkušeností mezi EU a zeměmi jihovýchodní Asie v oblasti posílení právních předpisů a regulace týkajících se biologické bezpečnosti a biologické ochrany a také příslušných systémů řízení laboratoří prostřednictvím regionálního střediska excelence – fáze 2 | 4.1.2013–3.1.2015 | 320 000 | Země SEA
Projekt 011 | Podpora osvědčených postupů a meziagenturních postupů na posuzování rizik zneužití chemických, biologických, radiologických a jaderných látek | 1.1.2013–31.12.2014 | 1 915 452 | Země NA, balkánské země, ME, SEA
Projekt 010 | Vývoj kurzů elektronického vzdělávání v oblasti zmírňování rizik CBRN | 1.1.2013–31.12.2014 | 388 451 | Mezinárodní
Projekt 009 | Národní plán reakce pro oblast CBRN v Libanonu | 1.1.2013–31.12.2014 | 159 900 | Libanon
Projekt 008 | Předpoklady pro posílení vnitrostátních právních rámců pro oblast materiálů CBRN | 1.1.2013–31.12.2014 | 800 000 | Země SEA
Projekt 007 | Pokyny, procedury a standardizace v oblasti biologické bezpečnosti a biologické ochrany | 1.1.2013–31.12.2014 | 1 199 576 | Země SEA, na Balkáně, Moldavsko
Projekt 006 | Rozvoj poznatků a přenos osvědčených postupů v oblasti nakládání s chemickým a biologickým odpadem | 1.1.2013–31.12.2014 | 480 000 | SEA
Projekt 005 | Rozvoj poznatků a převod osvědčených postupů v oblasti monitorování dovozu/vývozu CBRN | 1.1.2013–31.12.2014 | 1 440 000 | AAF, CA, ME, NA
Projekt 004 | Rozvoj poznatků a přenos osvědčených postupů v oblasti meziagenturní reakce v oblasti CBRN | 1.1.2013–31.12.2014 | 959 675 | SEA, SEE
Projekt 003 | Rozvoj poznatků a přenos osvědčených postupů v oblasti řízení biologické bezpečnosti / biologické ochrany / biologických rizik | 1.1.2013–31.12.2014 | 1 920 000 | AAF, NA, SEA, SEE
Projekt 002 | Budování kapacit s cílem identifikovat a reagovat na hrozby spojené s chemickými, radiologickými, biologickými a jadernými látkami | 1.1.2013–31.12.2014 | 160 000 | Balkánské země
Projekt 001 | Identifikace a posilování forenzních kapacit v oblasti předcházení organizované trestné činnosti a nelegálního obchodování s chemickými látkami včetně školení a vybavení pro celníky v první linii | 1.1.2013–31.12.2014 | 640 000 | Balkánské země
Pilotní Projekt 2 | Pilotní projekt 2 – Posílení právních předpisů a nařízení v oblasti biologické bezpečnosti, biologické ochrany a systémů řízení laboratoří | 1.1.2011–30.11.2012 | 375 000 | Země SEA
Pilotní Projekt 1 | Pilotní projekt 1 – Budování kapacit pro boj proti nelegálnímu obchodu s jaderným materiálem | 1.1.2011–30.6.2012 | 375 000 | Země SEA

1 http://www.cbrn-coe.eu/Projects.aspx

Odpověď ESVČ a Komise

Shrnutí

VII

Komise a ESVČ uvítaly závěry Účetního dvora a souhlasí s tím, že je stále potřeba dokončit několik prvků. Při provádění iniciativy založené na dobrovolném přístupu zdola nahoru, která si vyžádá určitý čas, než dosáhne úrovně zralosti, a která by se měla neustále vyvíjet, bylo dosaženo uspokojivého pokroku. Jsou k dispozici všechny potřebné nástroje, jako je vytváření nezbytných struktur ve většině regionů, zasedání u kulatého stolu, dotazník sloužící k posouzení potřeb, financování projektů v různých regionech, opatření pro sledování provádění a hodnocení projektů, jakož i různé nástroje pro jejich zviditelňování. Kromě toho jsou organizována pravidelná setkání s partnerskými zeměmi, prováděcími agenturami a mezinárodními organizacemi, jakož i kontaktními místy v členských státech EU. V pěti pilotních státech probíhá vypracování prvních národních akčních plánů. Dále se vyvíjí úsilí o přizvání dalších partnerských zemí k účasti v programu. Zájem o účast v programu již vyjádřilo více než 20 nových partnerských zemí. Díky těmto prvkům a sítím, které byly vytvořeny, může iniciativa dosáhnout vyšší úrovně projevující se v lepším zabezpečení a řízení rizik v EU a zúčastněných zemích.

VIII

Kromě splnění cílů evropské bezpečnostní strategie a strategie EU v boji proti trestné činnosti související s nešířením zbraní hromadného ničení (ZHN) iniciativa snižuje rizika plynoucí z přírodních a lidmi způsobených rizik CBRN. Tam, kde existují rizika související s ZHN, posiluje tato iniciativa opatření k boji proti šíření těchto zbraní, přihlédne-li se však k zeměpisnému záběru iniciativy, je podpora rovněž poskytována i při vzniku rozsáhlejších rizik CBRN.

IX

Komise a Výzkumný institut OSN pro otázky meziregionálního zločinu a trestní spravedlnosti (UNICRI) realizují různé, avšak vzájemně se doplňující programy na podporu této iniciativy. Řídící tým poskytuje v případě potřeby poradenství o otázkách řízení. Pomoc na místě bude poskytována řadě regionálních sekretariátů, zejména těm, které jsou činné v přistupujících, kandidátských a sousedních zemích.

Nyní, když jsou již vytvořeny sítě kontaktů, má Komise v úmyslu zlepšit technickou kapacitu tam, kde může být nejlépe využita. V podpoře této iniciativy sehrávají stále důležitější úlohu delegace EU. Po zavedení přístupu zdola nahoru založeného na dobrovolné účasti mohou delegace nyní začít vynakládat svou podporu, aniž by byla považována za hlavní hnací prvek regionální spolupráce.

X

Rozdíly ve schopnostech partnerských zemí iniciativu dále rozvíjet vedly k poněkud nerovnoměrnému vývoji.

XI

Komise a ESVČ chtějí poděkovat Účetnímu dvoru za jeho doporučení, která zvýší interní úsilí o zlepšení této iniciativy.

Připomínky

21

Přístup zdola nahoru založený na dobrovolnosti, který se v rámci iniciativy uplatňuje, je vnímán jako model pro budování spolupráce v oblasti složitých bezpečnostních otázek.

26

Regiony byly vybrány na základě komplexního přístupu, kdy ESVČ, Komisi a státům z těchto regionů vyjádřily podporu členské státy EU, které se na výběru účastnily tím, že vyslaly odborníky placené Komisí.

Je zjevné, proč byly upřednostněny přistupující a kandidátské země, stejně jako země spadající do politiky sousedství EU. Katastrofa ve Fukušimě nebo nedávné propuknutí nákazy virem Ebola a výskyt pandemií pocházejících z jihovýchodní Asie prokázaly, že by neměla být podceňována závažnost rizik a hrozeb v jiných regionech. Iniciativa disponuje vlastní, vnitřně danou flexibilitou, která umožňuje účinně reagovat na vznikající hrozby globálního významu.

27

Pomoc na místě bude poskytována řadě regionálních sekretariátů, zejména těm, které jsou činné v přistupujících, kandidátských a sousedních zemích. Jsou přijímána opatření, která by tento proces usnadnila.

28

V rámci následných opatření se pro ESVČ
a EuropeAid jedná o prioritu, přičemž se vypracovávají nástroje, díky nimž by delegace a velvyslanectví členských států mohly tuto iniciativu lépe podporovat.

29

Rozdíly ve schopnostech partnerských zemí iniciativu dále rozvíjet vedly k poněkud nerovnoměrnému vývoji. Upřednostňování některých regionů na základě priorit EU v oblasti bezpečnosti a schopnosti partnerů bylo přístupem, který reagoval na tento specifický rámec provádění.

34

Všechny činnosti v rámci iniciativy jsou prováděny na dobrovolném základě. Rozhodnutí, zda vytvořit národní akční plán v oblasti CBRN, či nikoli, je na partnerských zemích.

35

Financování projektů samo o sobě není závislé na vyplnění dotazníku sloužícího k posouzení potřeb nebo na vypracování národního akčního plánu. V některých případech Komise podniká kroky na základě konkrétních žádostí partnerských zemí, když je nutné vyřešit naléhavý prioritní problém týkající se snižování rizik CBRN.

36

K navrhování projektů ze strany prováděcích agentur docházelo jen v počátečních fázích iniciativy. Stávalo se to u naléhavých a zjevných potřeb, které bylo možné předjímat, když byly aspekty iniciativy související s přístupem zdola nahoru v počáteční fázi vývoje.

37

Po první zkušenosti byla přijata řada opatření s cílem zlepšit komunikaci s partnerskými zeměmi na téma požadavků na kvalitu projektů v oblasti CBRN, které byly způsobilé pro financování ze strany EU. Cíle a kritéria financování jsou nyní předmětem pravidelných diskusí u kulatého stolu v regionech, na poradách s vedoucími regionálních sekretariátů, jakož i na poradách s národními kontaktními místy CBRN. Dříve přijaté návrhy projektů měly často příliš omezený rozsah a také měly běžně jen vnitrostátní, a nikoli regionální charakter. Společné výzkumné středisko podrobně sledovalo veškeré změny v návrzích projektů. Všechny původní návrhy projektů jsou archivovány a je možné do nich kdykoli nahlédnout.

38

Ve srovnání s ostatními programy se tato iniciativa vyznačuje poměrně krátkými časovými lhůtami, a to v důsledku tzv. pravidla N+1, které se na ni vztahuje. V průměru projekt začíná 15 měsíců po rozhodnutí Komise o ročním akčním programu.

40

Významnou prioritou Komise a ESVČ zůstává i nadále lepší evropské zviditelnění iniciativy.

41

Byla přijata řada opatření, jejichž cílem je podporovat větší zapojení partnerských zemí, například tím, že bylo prováděcím konsorciím navrhnuto, aby využívala místních odborných znalostí.

Souhrnná odpověď k bodům 42 a 43

Opětovné ustavení koordinačního výboru by mělo usnadnit širší spolupráci a zaměřit se na strategické směry a prováděcí problematiku. Jeho formát se může měnit, jelikož jednání s prováděcími orgány, například UNICRI, musí dodržovat finanční nařízení Komise.

Dvoustranná spolupráce je však i nadále potřebná, protože je nutné důkladně prodiskutovat některé otázky, např. smluvní a finanční aspekty.

45

Komise vyvinula veškeré potřebné úsilí, aby koordinovala činnost EU v oblasti CBRN v rámci Evropské unie i mimo ni.

Ke koordinaci dochází v rámci různých fór, například akčního plánu EU v oblasti CBRN, různých pracovních výborů na úrovni Rady, globálního partnerství G8/G7 (zahrnujícího hlavní subjekty a partnery, včetně mezinárodních organizací: MAAE, WHO, Výbor 1540, OPCW, ISTC a STCU) nebo Globální iniciativy pro boj proti jadernému terorismu (iniciativa vytvořená Ruskou federací a USA). Díky těmto koordinačním činnostem má Komise celkový přehled v maximálně možném rozsahu.

Závěry a doporučení

50

Komise a ESVČ uvítaly zprávu Účetního dvora týkající se středisek excelence EU v oblasti CBRN. Je zapotřebí uplatňovat regionálně orientovaný přístup založený na poptávce, který je pro naše orgány mimořádně užitečný.

51 a)

Vítáme závěry Účetního dvora. Stále je potřeba dokončit několik prvků iniciativy. Při provádění iniciativy založené na dobrovolném přístupu zdola nahoru, která si vyžádá určitý čas, než dosáhne úrovně zralosti, a která by se měla neustále vyvíjet, bylo dosaženo uspokojivého pokroku. Jsou k dispozici všechny potřebné nástroje, jako je vytváření nezbytných struktur ve většině regionů, zasedání u kulatého stolu, dotazník sloužící k posouzení potřeb, financování projektů v různých regionech, opatření pro sledování provádění a hodnocení projektů, jakož i různé nástroje pro jejich zviditelňování. Kromě toho jsou organizována pravidelná setkání s partnerskými zeměmi, prováděcími agenturami a mezinárodními organizacemi, jakož i kontaktními místy v členských státech EU. V pěti pilotních státech probíhá vypracování prvních národních akčních plánů. Dále se vyvíjí úsilí o přizvání dalších partnerských zemí k účasti v programu. Zájem o účast v programu již vyjádřilo více než 20 nových partnerských zemí. Díky těmto prvkům a sítím, které byly vytvořeny, může iniciativa dosáhnout vyšší úrovně projevující se v lepším zabezpečení a řízení rizik v EU a zúčastněných zemích.

51 b)

Komise a UNICRI realizují různé, avšak vzájemně se doplňující programy na podporu této iniciativy. Řídící tým poskytuje v případě potřeby poradenství o otázkách řízení. Pomoc na místě bude poskytována řadě regionálních sekretariátů, zejména těm, které jsou činné v přistupujících, kandidátských a sousedních zemích.

Nyní, když jsou již vytvořeny sítě kontaktů, má Komise v úmyslu zlepšit technickou kapacitu tam, kde může být nejlépe využita. V podpoře této iniciativy sehrávají stále důležitější úlohu delegace EU. Po zavedení přístupu zdola nahoru založeného na dobrovolné účasti mohou delegace nyní začít vynakládat svou podporu.

51 c)

V určitém ohledu k nestejnoměrnému pokroku dojít muselo, ale nyní, po zavedení příslušných nástrojů, je provádění programu rovnoměrnější, i když stále existují rozdíly v pokroku mezi jednotlivými regiony. V současnosti se zkoumají způsoby, jak zajistit, aby dobrá dvoustranná spolupráce, která panuje mezi rozhodovacími orgány, a dobrá dvoustranná spolupráce, která panuje mezi prováděcími orgány, fungovala mezi všemi čtyřmi orgány.

52 první odrážka

Komise a ESVČ s tímto doporučením souhlasí. Iniciativa disponuje vlastní, vnitřně danou flexibilitou, která umožňuje účinně reagovat na vznikající hrozby globálního významu.

52 druhá odrážka

Komise a ESVČ s tímto doporučením souhlasí. Pomoc na místě bude poskytována řadě regionálních sekretariátů, zejména těm, které jsou činné v přistupujících, kandidátských a sousedních zemích. Jsou přijímána opatření, která by tento proces usnadnila.

52 třetí odrážka

Komise a ESVČ s tímto doporučením souhlasí. Pro ESVČ a Komisi se v rámci následných opatření jedná o prioritu, přičemž se vypracovávají nástroje, díky nimž by delegace a velvyslanectví členských států mohly tuto iniciativu lépe podporovat.

53 první odrážka

Komise a ESVČ s tímto doporučením souhlasí. Prováděcí konsorcia jsou podporována v tom, aby při provádění projektů využívala místních odborných znalostí.

53 druhá odrážka

Komise a ESVČ s tímto doporučením souhlasí. Ve srovnání s ostatními programy se tato iniciativa vyznačuje poměrně krátkými časovými lhůtami, a to v důsledku tzv. pravidla N+1, které se na ni vztahuje. V průměru projekt začíná 15 měsíců po rozhodnutí Komise o ročním akčním programu. Komise se bude snažit časovou prodlevu dále snižovat.

53 třetí odrážka

Komise a ESVČ s tímto doporučením souhlasí. Činnost koordinačního výboru, který se soustředí na strategické a prováděcí otázky, bude obnovena. Jeho formát se může měnit, jelikož jednání s prováděcími orgány, například UNICRI, musí dodržovat finanční nařízení Komise.

QJ-AB-14-017-CS-E  ISSN 1977-5628

Evropská unie zahájila svou iniciativu týkající se středisek excelence v oblasti chemických, biologických, radiologických a jaderných (CBRN) rizik v květnu 2010. Účelem iniciativy je posílit institucionální kapacity zemí mimo EU s cílem snížit rizika CBRN, která mohou EU ohrozit, pokud se jim nebude čelit.

Účetní dvůr při auditu posuzoval, zda iniciativa týkající se středisek excelence EU v oblasti CBRN může účinně přispět k omezení tohoto druhu rizik existujících mimo EU. Účetní dvůr dospěl k závěru, že iniciativa týkající se středisek excelence EU v oblasti CBRN je s to účinně přispět ke zmírňování chemických, biologických, radiologických a jaderných rizik mimo EU, ale že je stále potřeba dokončit několik prvků. Účetní dvůr vydává několik doporučení, která by ESVČ a Komise měly vzít v potaz, aby mohly iniciativu dále rozvíjet a zajistit její udržitelnost.