EUROOPA KONTROLLIKODA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).

Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014

ISBN 978-92-9207-023-6 (epub)

ISBN 978-92-9207-021-2 (trükiversioon)

doi:10.2865/40338

© Euroopa Liit, 2014

Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?

Tasuta väljaanded:

•üksikeksemplarid:
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);

•rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).

(*)Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).

Tasulised väljaanded:

•EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).

Tasulised tellimused:

•Euroopa Liidu Väljaannete Talituse edasimüüjate kaudu (http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).

ET
2014

nr 17

Eriaruanne

Kas ELi tippkeskuste
algatus võib aidata
vähendada väljastpoolt
ELi lähtuvaid keemilisi,
bioloogilisi,
kiirgus- ja tuumaohte?

(vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)

Sisukord

Lühendid

Kommenteeritud kokkuvõte

Sissejuhatus

ELi julgeolekut ohustavate riskide vähendamine

ELi KBRT tippkeskuste algatus

Eesmärgid

Üldine koordineerimine ja struktuur

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Tähelepanekud

Algatus põhineb olukorra põhjalikul analüüsil ning edendab piirkondadevahelist koostööd ja isevastutust

Algatuse organisatsiooniline ülesehitus on keeruline, ent üldiselt asjakohane

Juhtimissüsteemid on küll loodud, ent endiselt esineb puudusi

Viivitused rakendusplaani elluviimisel

Projektide valiku ja elluviimise süsteemid on paigas, ent partnerriike tuleb rohkem kaasata

Otsustavate ja rakendusorganisatsioonide kahepoolne koostöö toimib, ent puudub foorum laialdasemaks strateegiliseks koostööks

Loodud on järelevalvesüsteem

Järeldused ja soovitused

Järeldused

Soovitused

I lisa. | Algatuse ülesehitus
II lisa. | Piirkondlike sekretariaatide nimekiri
III lisa. | Algatuse koostisosad ja sellega seotud asutused
IV lisa. | Algatuse rakendusasutused
V lisa. | Algatuse raames elluviidavate projektide nimekiri

Euroopa välisteenistuse ja komisjoni vastus

Lühendid

EEAS: Euroopa välisteenistus

EuropeAid: arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid

KBRT: keemilised, bioloogilised, radioloogilised ja tuuma- (ohud, kaubad)

PS: piirkondlik sekretariaat

RK: riiklik koordineerimisrühm

TACIS: tehnilise abi programm Sõltumatute Riikide Ühenduse riikidele

TÜK: Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraat

UNICRI: ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut

Kommenteeritud kokkuvõte

I

Alates 1990. aastate keskpaigast on EL tegelenud ELi ohutust mõjutavate riskide vähendamisega – eelkõige on selleks kasutatud programmi TACIS tuumaohutusprogrammi raames rahastatud tegevust.

II

Euroopa Ülemkogu võttis 2003. aastal vastu kaks strateegiat („Euroopa julgeolekustrateegia” ja „Massihävitusrelvade leviku vastane ELi strateegia”), millega loodi raamistik tulevaseks tegevuseks julgeoleku valdkonnas.

III

Üheks nimetatud strateegiate vastuvõtmise järel loodud vahendiks oli stabiliseerimisvahend, mille eelarve ajavahemikuks 2007–2013 on 1,820 miljardit eurot. Stabiliseerimisvahend on suunatud kolmandatest riikidest lähtuvate julgeolekuohtude vastu ja see sisaldab nii lühi- kui pikaajalist komponenti.

IV

Pikaajalise komponendi kõige kaalukam meede on keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude (KBRT) alaste ELi tippkeskuste algatus eelarvega 100 miljonit eurot ajavahemikuks 2007–2013. Sellega luuakse piirkondlikud platvormid, mille eesmärk on põhjalikult tegeleda looduskatastroofidest, õnnetustest ja kriminaalsest tegevusest tingitud keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumariskide kõigi aspektidega; selleks hõlmatakse väga varajases etapis kõik peamised sidusrühmad ja edendatakse seeläbi oskusteabe kogumist asjasse puutuvates riikides.

V

Algatust koordineerivad ja juhivad Euroopa välisteenistus ning arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid.

VI

Kontrollikoda hindas seda, kas keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude (KBRT) alased ELi tippkeskused võivad mõjusalt kaasa aidata väljastpoolt ELi lähtuvate sellelaadsete ohtude vähendamisele.

VII

Kontrollikoda järeldab, et ELi KBRT tippkeskused võivad mõjusalt kaasa aidata väljastpoolt ELi lähtuvate keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude vähendamisele, ent programmi mitu elementi ei ole veel lõplikult paigas.

VIII

Algatuse kontseptsioon põhineb asjakohasel analüüsil ja selle eesmärk on endises TACISe programmis leitud puuduste kõrvaldamine. Põhjaliku ja nõudluspõhise lähenemisviisi ning kindlal piirkondlikul koostööl põhineva rõhuasetuse aluseks on ELi julgeolekustrateegias ja massihävitusrelvade leviku vastases ELi strateegias määratletud pikaajalised prioriteedid, mille saavutamine oli seni tähelepanu alt välja jäänud. Algatusega hõlmatakse kõik sidusrühmad väga varajases etapis, mis aitab kaasa algatuse jätkusuutlikkuse tagamisele ning isevastutuse loomisele algatuses osalevate paljude piirkondade partnerriikides.

IX

Algatuse organisatsiooniline ülesehitus on selle komplekssusest hoolimata üldiselt asjakohane, ent vajab siiski mõningat kohandamist. Kahe rakendusasutuse ja piirkondade valik oli hästi põhjendatud ning mõlemal asutusel on oma konkreetne roll. Piirkondlikel sekretariaatidel jääb aga vajaka tehnilisest võimekusest. ELi delegatsioonid ei kasuta oma positsiooni küllaldasel määral poliitilise toetuse suurendamiseks partnerriikides ega ELi liikmesriikidega suhtlemiseks.

X

Loodud on asjakohane juhtimissüsteem, mis on töölerakendamise etapis. Algatuse mõni element on aga ajakavast maas. Algses rakendusplaanis ei võetud küllaldaselt arvesse algatuse komplekssust. See tähendas, et rakendusplaani ei olnud võimalik täies mahus ellu viia, sest plaani kesksed elemendid (nt vajaduste hindamine) ei olnud projektide valiku alustamise ajaks veel valmis. Algatuse algetapis ei kaasatud partnerriike veel küllaldaselt projektide valikuprotsessi. Mõni projekt on juba töös ja järelevalvesüsteemid on loodud. Kontrollikoda täheldas, et otsustusorganite (välisteenistus ja EuropeAid) ja rakendusasutuste (Teadusuuringute Ühiskeskus ja UNICRI) omavaheline suhtlus toimub vaid kahepoolsel alusel.

XI

Kontrollikoda annab mitu soovitust, mida Euroopa välisteenistus ja komisjon peaksid arvesse võtma algatuse edasisel arendamisel ja selle jätkusuutlikkuse tagamisel.

Sissejuhatus

ELi julgeolekut ohustavate riskide vähendamine

01

Euroopa Liit (EL) käivitas oma keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude (KBRT) alaste tippkeskuste algatuse (edaspidi „algatus”) 2010. aasta mais. Algatuse eesmärk on tugevdada ELi mittekuuluvate riikide institutsioonilist suutlikkust KBRT riskide vähendamisel, mis tähelepanuta jätmise korral võivad kujutada endast ohtu ELile.

02

Algatus on stabiliseerimisvahendi pikaajalise komponendi kõige kaalukam meede (ajavahemiku 2007–2013 eelarve on 100 miljonit eurot)¹. Stabiliseerimisvahend loodi selleks, et anda Euroopa Liidule uus strateegiline vahend mitme globaalse julgeoleku- ja arenguküsimusega tegelemiseks. Vahend sisaldab nii lühi- kui ka pikaajalisi meetmeid² ja selle eelarve ajavahemikuks 2007–2013 on 1,820 miljardit eurot (73% kriisidele reageerimiseks ja 27% nende ärahoidmiseks). Stabiliseerimisvahendi raames antakse ELi-välistele partnerriikidele tehnilist ja rahalist abi eesmärgiga vähendada keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalidega seotud riske ning parandada nendeks valmisolekut. Euroopa Parlamendi ja nõukogu sõnul peaksid stabiliseerimisvahendi raames võetud meetmed täiendama ja kokku sobima ELi ühise välispoliitika raames võetud meetmetega.

03

Peale 1986. aasta Tšernobõli õnnetust tekitasid Kesk- ja Ida-Euroopas paiknevad Nõukogude Liidu päritolu tuumarajatised maailmas muret. See suurenes veelgi peale Nõukogude Liidu lagunemist ja 11 uue iseseisva riigi tekkimist (Sõltumatute Riikide Ühendus ehk SRÜ).

04

1991. aastal lõi EL TACISe programmi³, mille eesmärk oli aidata SRÜ riike demokraatiale ja turumajandusele üleminekul. Programm lõppes 2006. aastal.

05

TACISe programmi kontekstis otsustasid ELi liikmesriigid ja komisjon võtta tuumaohutuse teemal ühise seisukoha. Nad kutsusid ellu TACISe tuumaohutusprogrammi⁴ eesmärgiga anda kohapealset abi, koostada ohutus- ja regulatiivseid strateegiaid, parandada tuumajäätmete käitlemist ja pakkuda endistele Nõukogude Liidu tuumarelvateadlastele töövõimalusi tuumaenergia tsiviilkasutuse vallas.

06

New Yorgi terrorirünnakutele ja Iraagi sõjale järgnenud institutsioonide- ja valitsustevaheliste kõneluste tulemusel võttis Euroopa Ülemkogu 2003. aastal vastu kaks strateegiat, millega pandi alus ELi julgeolekualasele tegevusele tulevikus:

a)Euroopa julgeolekustrateegia⁵, milles kirjeldati ELi julgeolekukeskkonda ja määratleti peamised väljakutsed:

οterrorism;

οmassihävitusrelvade levik;

οpiirkondlikud konfliktid;

οriikide läbikukkumine;

οorganiseeritud kuritegevus.

Nõukogu järelduste kohaselt peab EL olema aktiivsem, järjepidevam ja omama paremat võimekust nii kriisidele reageerimiseks kui nende vältimiseks;

b)valdkonna tegevuskava pandi paika massihävitusrelvade leviku vastases ELi strateegias⁶. Strateegial olid eelkõige alljärgnevad prioriteedid:

οmassihävitusrelvade leviku vastase rahvusvahelise järelevalvesüsteemi toetamine;

οELi mittekuuluvate riikide abistamine suutlikkuse arendamise teel;

οõiguslike raamistike loomine; ning

οreageerimiskavade loomine eesmärgiga aidata riike nimetatud raamistikes esitatud kohustuste täitmisel.

07

ELi väljendatud muresid käsitleti ka ühes ÜRO Julgeolekunõukogu 2004. aasta resolutsioonis⁷. Nende murede asjakohasusest annavad tunnistust ka viimase aja sündmused Süürias.

ELi KBRT tippkeskuste algatus

Eesmärgid

08

ELi KBRT valdkonna tippkeskuste algatuse peamised eesmärgid⁸ on:

οriikide ja piirkondade vastutavate ametkondade pikaajalise võimekuse ja halduse infrastruktuuri tugevdamine;

οlühiajalise reageerimisvõimekuse toetamine ja tugevdamine.

09

Algatuse raames kasutatakse loetletud eesmärkide saavutamiseks järgmisi mooduseid:

a)koolitatakse ja abistatakse riike KBRT materjalide leviku alaste rahvusvaheliste kohustuste täitmisel;

b)toetatakse riikide võimekust KBRT materjalide leviku alaste õiguslike, haldusalaste ja tehniliste meetmete väljatöötamisel ja jõustamisel;

c)integreeritud piirkondliku lähenemisviisi abil tagatakse koolitus- ja abistamistegevuse puhul isevastutus ja jätkusuutlikkus;

d)pakutakse KBRT materjalide alast koolitust ja abi sisaldavat kogupaketti (nt ekspordikontroll, ebaseaduslik kaubandus, ohutus ja julgeolek, hädaolukorra lahendamise planeerimine, kriisile reageerimine, teadlaste ümberpaigutamine, materjalide ladustamine ja kõrvaldamine).

Üldine koordineerimine ja struktuur

10

Algatuses osaleb mitu organisatsiooni (vt ka I lisa):

a)ELi välispoliitika eest vastutava Euroopa välisteenistuse ülesanne on algatuse strateegilise suuna määramine – seda tehakse stabiliseerimisvahendi mitmeaastaste näidisprogrammide abil, mille alla algatus kuulub. Välisteenistus on ka regulaarses kontaktis teiste KBRT materjalide riskijuhtimisega tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonidega (nt Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur) ning arutab nendega üldstrateegiat ja prioriteete;

b)komisjoni arenguabiga tegelev talitus EuropeAid võtab vastu otsuseid ja vastutab algatuse eelarve rakendamise eest. EuropeAid valmistab ette stabiliseerimisvahendi aasta tegevusprogrammid ja teeb järelevalvet juhtimismeeskonna ja rakendusasutuste üle, kelleks on komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus ja ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut (UNICRI). Alates 2012. aastast juhib EuropeAid ka algatuse projektide elluviimist⁹, sealhulgas projektide valikut, edukaks tunnistatud konsortsiumitega lepingute sõlmimist¹⁰ ja nende üle tehtavat järelevalvet;

c)algatust toetab nn juhtimismeeskond (ELi valitsusväliste organisatsioonide ekspertidest koosnev rühm), kes annab nõu juhtimisküsimustes, toetab algatust partnerriikides ja püüab tagada partnerriikidepoolset kõrgetasemelist poliitilist toetust;

d)algatuse rakendajateks on Teadusuuringute Ühiskeskus ja UNICRI. Teadusuuringute Ühiskeskus (komisjoni tehnilist ja teaduslikku tuge pakkuv talitus) aitab koostada projektitaotlusi ja vajaduste hindamisi ning valida projekte. Teadusuuringute Ühiskeskuse ülesanne on ka projektide ja algatuse kui terviku järelevalvemehhanismide loomine ja käigushoidmine. UNICRI loob piirkondlikud sekretariaadid ning aitab partnerriike struktuuride loomise etapis riiklike tegevuskavade koostamisel ja ümarlauakohtumiste korraldamisel;

e)iga partnerriik (kokku on neid enam kui 40) nimetab oma riigi kontaktasutuse, mille ülesanne on koordineerida riigi KBRT valdkonna sidusrühmade tööd, aidata moodustada riiklikud koordineerimisrühmad¹¹, korraldada kohtumisi ja levitada asjakohast teavet. Partnerriigid määratlevad vajaduste hindamise juhendmaterjali abil oma vajadused ning töötavad välja tähtsuse järjekorda seatud vajadusi sisaldavad riiklikud tegevuskavad. Edasi koostavad nad määratletud vajadustega tegelemisele suunatud üksikasjalikud projektitaotlused. Protsessi järgmises etapis lisatakse projektitaotlustele piirkondlik komponent (kui seda juba varem ei olnud tehtud); edasi täpsustab neid Teadusuuringute Ühiskeskus, misjärel seatakse projektid paremusjärjekorda ja valitakse EuropeAidi poolseks rahastamiseks. Järgmise sammuna sõlmitakse lepingud projekte ellu viivate konsortsiumitega ja alustatakse nende rakendamist;

f)partnerriigid teevad koostööd piirkondlike sekretariaatide kaudu (sekretariaatide nimekiri on esitatud II lisas). Sekretariaadid koosnevad kahest põhikohaga töötajast: juhist (kelle nimetab ametisse asukohariik) ja piirkondlikust koordinaatorist (UNICRI töötaja). Nende eesmärk on edendada piirkondlikku koostööd ja anda projektiettepanekutele piirkondlik mõõde; selleks teevad nad järgmist:

οedendavad piirkondlikku teabejagamist ja koordinatsiooni;

οaitavad riikidel luua võimekust, mis on vajalik vajaduste väljaselgitamiseks ja probleemidega tegelemiseks, ning määratleda pädevusvaldkondi;

οtoetavad projektide elluviimist ja järelevalvet ning annavad nende kohta rakendusasutustele tagasisidet; ning

οsuurendavad piirkondliku tasandil algatuse alast teadlikkust.

11

Igas algatuses osalevas riigis asuvat ELi delegatsiooni¹² teavitatakse regulaarselt töö edenemisest ning algatusega seotud tegevusest selles riigis.

12

III lisas kirjeldatakse algatuse koostisosi ja selle elluviimisega seotud organisatsioone.

1Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1717/2006, 15. november 2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend (ELT L 327, 24.11.2006, lk 1).

2Lühiajaliste meetmete näiteks on ajutiste riigiasutuste ning demokraatlike ja pluralistlike riiklike institutsioonide loomine; pikaajaliste meetmete näiteks on õigusliku raamistiku ja institutsioonilise suutlikkuse arendamine (nt nii tsiviil- kui sõjaliseks otstarbeks kasutatavate kaupade – nn kahesuguse kasutusega kaupade – üle tõhusa ekspordikontrolli kehtestamiseks).

3„Tehniline abi Sõltumatute Riikide Ühendusse kuuluvatele riikidele”.

4Ajavahemikul 1992–2006 eraldati TACISe tuumaohutusprogrammile 1,3 miljardit eurot.

5Euroopa julgeolekustrateegia, Euroopa Ülemkogu, 12. ja 13. detsember 2003; vt http://www.eeas.europa.eu/csdp/about-csdp/european-security-strategy/

6Massihävitusrelvade leviku vastane ELi strateegia, Euroopa Ülemkogu, 12. ja 13. detsember 2003; vt http://eeas.europa.eu/non-proliferation-and-disarmament/wmd/index_en.htm

7ÜRO Julgeolekunõukogu 28. aprilli 2004. aasta resolutsioon 1540.

8Stabiliseerimisvahend – ajavahemiku 2009–2011 mitmeaastane sihtprogramm, Euroopa Komisjon, 8.4.2009.

9Enne 2012. aastat sõlmitud lepinguid juhib UNICRI.

10UNICRI puhul oli tegu üle maailma paiknevate asjakohaseid ekspertteadmisi omavate mittetulundusühendustega, EuropeAidi puhul ELi liikmesriikide asjakohaseid ekspertteadmisi omavate ametkondadega.

11Riiklikud koordineerimisrühmad tegelevad töö riigisisese koordineerimise ja erinevate institutsioonide (nt ministeeriumide, ametite, teadus- ja haridusasutuste) vahelise teabevahetusega.

12EL on maailmas esindatud 139 ELi delegatsiooni ja büroo kaudu. Lisateavet saab aadressil http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm

Auditi ulatus ja lähenemisviis

13

Kontrollikoja audit eesmärk oli hinnata, kas ELi keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude (KBRT) alased tippkeskused võivad mõjusalt kaasa aidata väljastpoolt ELi lähtuvate sellelaadsete ohtude vähendamisele. Auditi põhiküsimus jaotati järgmiseks kolmeks alaküsimuseks.

οKas algatus põhineb enne 2010. aastat valitsenud olukorra põhjalikul analüüsil?

οKas algatuse organisatsiooniline ülesehitus on määratletud ülesannete lahendamiseks asjakohane?

οKas on loodud asjakohane juhtimissüsteem ja kas see töötab?

14

Kuna algatus on suhteliselt uus (alustati 2010 ja esimesed projektid käivitati 2013), ei auditeerinud kontrollikoda selle väljundeid, tulemeid ega mõju. Selle asemel uuriti, kas algatuse lähenemisviisi, strateegiat ja juhtimist aluseks võttes on tõenäoline, et see võib ELi mittekuuluvates riikides KBRT valdkonna riske vähendada.

15

Kontrollikoda viis auditi läbi ajavahemikus oktoober 2013 kuni jaanuar 2014. Audititöö käigus koguti ja analüüsiti asjakohaseid dokumente, tehti intervjuusid komisjoni, Euroopa välisteenistuse, UNICRI ja riikide juhtimismeeskondadega, külastati kahte piirkondlikku sekretariaati (Rabat ja Amman) ning osaleti ühe projekti raames korraldatud töötoas.

Tähelepanekud

Algatus põhineb olukorra põhjalikul analüüsil ning edendab piirkondadevahelist koostööd ja isevastutust

16

ELi KBRT tippkeskuste algatus on Euroopa julgeolekustrateegiast ja massihävitusrelvade leviku vastasest ELi strateegiast tulenev keskse tähtsusega programm. Algatus põhineb olukorra põhjalikul analüüsil ning selles võetakse eelkõige arvesse endise TACISe programmi alljärgnevaid puudusi:

οlähenemisviis oli suuresti juhtumipõhine ning kõik selle tegevused ei põhinenud pikaajalisel strateegial;

οTACISe programmi viidi ellu ülalt-alla-põhimõttel: keskne otsustustasand oli komisjonis ning seega ei olnud liikmesriikidel palju isevastutust. Seetõttu valitses suur risk, et projektid ja nende tulemused ei jää peale ELi rahastamise lõppemist püsima¹³.

17

Tippkeskuste algatusel on mitu uuenduslikku joont. Selle eesmärk on:

οolla põhjalik: käsitleda KBRT valdkonna riske ja ohte hoolimata sellest, kas nende päritolu on kriminaalset, õnnetusest tulenevat või looduslikku laadi, ning kaasata leevendavaid meetmeid, mis hõlmavad ärahoidmist, avastamist, reageerimist ja juhtimist. 1. selgituses esitatakse nimetatud riske kirjeldavaid näiteid;

οpõhineda selgelt nõudluspõhisel (alt-üles-) lähenemisviisil: partnerriikide eksperdid määratlevad vajaduste hindamise juhendmaterjali (st lünkade analüüsi) kasutades süstemaatiliselt oma vajadused kõigis KBRT riskide valdkondades; edasi seavad nad riiklikus tegevuskavas tähtsuse järjekorda meetmed, mida määratletud riskide ja ohtudega tegelemiseks peab võtma; lõpuks koostatakse konkreetsed projektiettepanekud, mille abil tegeletakse määratletud vajaduste rahuldamise ning riskide vähendamiseks mõeldud süsteemides leitud lünkade täitmisega;

οkeskenduda eriti partnerriikide piirkondlikule koostööle: partnerriikides algatuse abil kogutud oskusteavet ja võimekust jagatakse piirkondlikul tasandil.

  1. selgitus

Näited algatuse raames käsitletavate KBRT alaste riskide kohta:

–keemilised riskid: illegaalne kaubandus keemiliste materjalidega, mida saab kasutada tööstuslikul ja/või kriminaalsel otstarbel (kahesuguse kasutusega kaubad);

–bioloogilised riskid: lindude gripp, väga nakkav haigus, mis levib kiiresti üle riigipiiride;

–radioloogilised riskid: haiglate jäätmed, näiteks kiiritusravis kasutatavad ained;

–tuumariskid: Fukushima taolised õnnetused, mille tagajärjel paiskub keskkonda radioaktiivseid aineid.

18

Kõik loetletud uued jooned lisati selleks, et suurendada liikmesriikides isevastutust ja seeläbi algatuse jätkusuutlikkust, st tõsta tõenäosust, et meetmete tulemused jäävad püsima ka peale ELi rahastamise lõppemist.

19

Algatuse üks põhijoon on piirkondlik julgeolekukoostöö. Euroopa välisteenistusel ja komisjonil oli mitu head põhjust nimetatud koostisosa lülitamiseks algatusse ja piirkondlikule koostööle keskendumiseks:

a)asjaomased riskid on juba oma olemuselt piiriülesed; keemiaõnnetuste või linnugripi taoliste epideemiate mõju ei peatu riigipiiridel;

b)partnerriigid on KBRT riskide vähendamisel erinevates arengustaadiumides; piirkondlik koostöö edendab parimaid tavasid ning partnerriigid saavad kasu üksteise teadmistest.

20

Algatuse oodatud tulemused ei piirdu seega projektide väljunditega. Asjaolu, et tundlike piirkondade (nt Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida) riigid saavad kokku ja arutavad ning viivad ellu julgeoleku valdkonna projekte, kujutab juba iseenesest olulist lisandväärtust, mis aitab kaasa koostöö ja ohutuse kultuuri loomisele.

21

Rahvusvaheline üldsus on algatuse suhtes positiivselt meelestatud: selle kiitsid heaks ÜRO julgeolekunõukogu¹⁴, G8 ülemaailmne partnerlus Global Partnership (mis asutas tippkeskuste teemalise töörühma¹⁵) ning NATO (EL toetab NATO KBRT keskust Tšehhi Vabariigis Vyskovis¹⁶).

Algatuse organisatsiooniline ülesehitus on keeruline, ent üldiselt asjakohane

22

Algatuse organisatsioonilise ülesehituse muudavad keerukaks selles osalejate suur arv, detsentraliseeritud ülesehitus, ülemaailmne tegevuspiirkond, piirkondade ja partnerriikide vahelised erinevused ning ELi ja ÜRO vaheline ühine eelarve täitmine (vt punktid 10 ja 11). Komplekssus tuleneb aga juba algatuse jaoks valitud lähenemisviisist, mis on põhjalik, alt-üles-suunaline ja piirkondlik (vt punkt 17).

23

Rakendusasutuste valik (Teadusuuringute Ühiskeskus ja UNICRI) oli hästi põhjendatud. Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusel on asjakohased tehnilised teadmised, UNICRI saab aga partnerriikidega ühendust võttes ja neid algatusega liituma veendes kasutada ÜRO diplomaatilist võrgustikku. IV lisas kirjeldatakse mõlema rakendusasutuse valimise tausta, nende pädevusvaldkondi ja peamisi ülesandeid.

24

Hoolimata algatusega seotud organisatsioonide suurest arvust on nende roll ja vastutus täpselt määratletud; igal organisatsioonil on oma roll (vt punktid 10–11).

25

Teadusuuringute Ühiskeskuse ja UNICRI koostatud juhiste ja soovituste abil valivad partnerriigid ise oma riigi kontaktasutuse ja moodustavad riikliku koordineerimisrühma. Kirjeldatud autonoomia on keskse tähtsusega selleks, et partnerriigid algatuse omaks võtaksid, ning on kooskõlas selle üldise nõudluspõhise lähenemisviisiga.

26

Algatuse elluviimiseks valisid Euroopa välisteenistus ja komisjon mõistetavalt peamiselt ELi ja/või liiduga assotsieerunud riikide naabruses asuvad piirkonnad (vt II lisa). Algatusega on sellegipoolest seotud suur hulk piirkondi ja riike, mistõttu ei pruugi olemasolevatest piiratud vahenditest kaugeltki piisata nõudluse rahuldamiseks. Olemasolevate vahendite parimaks ärakasutamiseks võib osutuda vajalikuks suunata projektid ELi julgeoleku seisukohast kõige olulisematesse piirkondadesse.

27

Piirkondlike sekretariaatide (vt punkt 10) tehniliste teadmiste tase on praegu veel piiratud. Seetõttu on neil ka keeruline täita sekretariaatidele seatud teatud ülesandeid, nagu abi projektiettepanekute koostamisel ja viimistlemisel ning hilisem toetus projektide elluviimisel.

28

Partnerriikides asuvaid ELi delegatsioone hoitakse algatusega regulaarselt kursis, ent nende roll algatuses ei ole veel küllaldaselt aktiivne. Delegatsioonidel on teadmised piirkondlike sekretariaatide ja riikide kontaktasutuste toetamiseks. Olulisem on aga see, et neil on diplomaatilised teadmised, mis võivad aidata partnerriikides kõrgel tasemel toetust leida ja seda säilitada ning suurendada teadlikkust ELi osalemise kohta.

Juhtimissüsteemid on küll loodud, ent endiselt esineb puudusi

Viivitused rakendusplaani elluviimisel

29

Euroopa välisteenistus ja EuropeAid ei arvestanud rakendusplaani koostamisel algatuse keerukusega (vt III lisa). Partnerriikides struktuuride loomine võttis kavandatust kauem aega. See tulenes konkreetsetest poliitilistest oludest ja algatusele riikides osaks saanud kõrgema tasandi toetuse erinevast määrast, nende erinevast kogemustepagasist KBRT riskide vähendamise valdkonnas ning sellest, kui kaugele oli riigis jõutud asjaomaste struktuuride (nt riiklike koordineerimisrühmade) loomisel.

30

Kirjeldatud komplekssus tekitas viivitusi nii riikide kontaktasutuste määramisel kui ka riiklike koordineerimisrühmade loomisel.

31

Rakendusplaan sisaldas muu hulgas erinevaid samme alates spetsiaalselt koostatud juhendmaterjali abil vajaduste hindamisest kuni riiklike tegevuskavade koostamise ning kindlaksmääratud vajaduste rahuldamiseks mõeldud projektiettepanekute ettevalmistamiseni.

32

Vajaduste hindamise juhendmaterjali eesmärk oli määratleda süstemaatiliselt riike kõigis KBRT valdkondades ohustavad riskid. Juhendmaterjali koostamine sisaldus juba 2010. aastal EuropeAidi ja UNICRI vahel sõlmitud lepingus. Algatuse elluviimise viibimise tõttu (vt punktid 29–30) võttis EuropeAid selle uuesti oma 2012. aasta tegevusprogrammi.

33

EuropeAid oli seisukohal, et UNICRI ei võtnud juhendmaterjali koostamisel küllaldaselt arvesse partnerriikide erinevat haldussuutlikkust ja valminud juhend osutus liiga keerukaks. Seetõttu andis EuropeAid ülesande 2013. aasta märtsis üle Teadusuuringute Ühiskeskusele, kus töötati 2013. aasta detsembriks välja uus ja lihtsam versioon. Peale kolmes partnerriigis testimist võeti see 2014. aasta alguses täies ulatuses kasutusele. Praegu kasutatakse kahte juhendmaterjali, mille eesmärk on abistada partnerriike nende riiklike tegevuskavade koostamisel.

34

Peale vajaduste hindamist tuleks koostada riiklikud tegevuskavad, mis sisaldavad õnnetusteks valmisoleku, nende ärahoidmise, avastamise ja leevendamise alaste vajaduste rahuldamiseks mõeldud meetmeid. 2013. aasta lõpu seisuga olid viis partnerriiki koostanud oma tegevuskava visandi.

35

Kirjeldatud viivitustest tulenevalt ei pidanud Euroopa välisteenistus ja EuropeAid varem koostatud rakendusplaanist kinni. Projektide elluviimist alustati juba enne vajaduste hindamiste ja riiklike tegevuskavade valmimist.

Projektide valiku ja elluviimise süsteemid on paigas, ent partnerriike tuleb rohkem kaasata

36

Enamiku valikuetappi jõudnud projektidest esitasid partnerriigid või piirkondlikud sekretariaadid, kuid mõne projekti pakkusid välja ka rakendusasutused. Rakendusasutuste esitatud projektid võivad algatuse edenemist küll mõnevõrra kiirendada, kuid need on vastuolus alt-üles-lähenemisviisiga.

37

Teadusuuringute Ühiskeskus vaatab kõik projektiettepanekud üle ja tagab, et need sisaldaksid SMART¹⁷ eesmärke ja näitajaid. Esimesi projekte valides muutsid EuropeAid, UNICRI ja Teadusuuringute Ühiskeskus projektiettepanekuid (mõningaid ettepanekuid kokku liites ja teisi kõrvale jättes), ilma et oleksid nende autoreid sellest alati teavitanud. Selline teguviis ohustas projektide koostajate isevastutust ning oli algatuse edenemisele kahjulik.

38

Alates 2013. aasta maist ei pea partnerriigid projektitaotlusi esitama enam korra aastas, vaid võivad seda teha kogu aasta vältel. EuropeAid kiidab projektid heaks juhtumipõhiselt, toetudes seejuures partnerriikide, piirkondlike sekretariaatide ja asjaomaste ekspertidega peetud kõnelustele. Kõneluste etapis tagavad osalejad projektiettepanekute piirkondliku mõõtme. Partnerriigid olid uue lähenemisviisiga nõus, sest nad on rohkem kaasatud menetlustesse, mis tipnevad projektile rahastamise eraldamise otsusega. Partnerriikidele teeb aga muret projektiettepaneku etapist kuni projekti elluviimiseni kuluv pikk aeg ning neil oleks hea meel, kui seda aega õnnestuks lühendada.

39

2014. aasta aprilli seisuga oli valitud 40 projekti (vt V lisa). Esimeste projektide elluviimine algas 1. jaanuaril 2013. Enamik neist puudutab teadlikkuse suurendamist, tööd võrgustikega, teadmussiiret, koolitust, suutlikkuse arendamist ja õigusaktide väljatöötamist (vt 2. selgituses esitatud näide).

40

UNICRI-le anti ülesandeks juhtida ÜRO eeskirju kasutades algatuse esimest 19 projekti, sealhulgas projektide elluviijate valikut ja nendega lepingute sõlmimist. Seega võisid protsessis osaleda kõik asjakohaste teadmistega mittetulundusühendused kõikjalt üle maailma. EuropeAid võttis järgnevate projektide haldamise 2012. aastal üle peale seda, kui mõni ELi liikmesriik oli väljendanud soovi kaasata töösse rohkem oma eksperte ja rõhutada ELi kui rahastaja rolli.

41

Alates ajast, kui EuropeAid projektide organiseerimise enda peale võttis, on projekte ellu viivates konsortsiumites juhtohjad ELi liikmesriikide ametite, asutuste ja ekspertide käes. Konsortsiumites osaleb vaid vähesel määral partnerriikide ameteid, asutusi ja eksperte – seda isegi juhul, kui nad on asjaomastes valdkondades väga kogenud. Selline olukord võib vähendada partnerriikide isevastutust ja mõjutada projektitulemuste jätkusuutlikkust. Partnerriikide endi oskusteabe laialdasem kasutamine parandaks ka nende KBRT valdkonna alast suutlikkust, mis oligi algatuse üks algseid eesmärke.

    2. selgitus

  Näide projektist

Nimi
Projekt nr 5: teadmiste arendamine ja parimate tavade vahetamine KBRT kaupade impordi ja ekspordi valdkonnas

Sihtpiirkond
Aafrika läänerannik, Kesk-Aasia, Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika

Elluviija
Saksa ekspordikontrolli amet, Saksamaa

Ajavahemik
1.1.2013–31.12.2014

Eelarve (eurodes)
1 440 000

Eesmärgid

1.Suurendada riikide suutlikkust impordi/ekspordi kontrolli valdkonnas: asjakohaste protseduuride ja juhiste koostamine KBRT materjalide illegaalse piiriülese transpordi takistamiseks;

2.luua impordi/ekspordi kontrolli valdkonnas tegutsevate riiklike ja piirkondlike organisatsioonide, ametite jne vahelist usaldust;

3.töötada KBRT ainete impordi/ekspordi kontrolli alaste vabalt kasutatavate rakenduste baasil välja jätkusuutlik teadmiste vahetamise süsteem, mis oleks rakendatav paljudes riikides ja valitsusstruktuurides;

4.parandada rahvusvaheliste impordi/ekspordi kontrolliprotseduuride ja juhendite abil ametkondadevahelist koostööd ja standardiseerimist.

Otsustavate ja rakendus-organisatsioonide kahepoolne koostöö toimib, ent puudub foorum laiemaks strateegiliseks koostööks

42

Algetapis loodi koordinatsiooninõukogu, milles osalesid otsustajate (Euroopa välisteenistus ja EuropeAid) ja rakendusorganisatsioonide (Teadusuuringute Ühiskeskus ja UNICRI) esindajad, kes arutasid koos algatuse ülesehitamise protsessi (sealhulgas piirkondlikke prioriteete, UNICRI elluviidavaid projekte jne). Koordinatsiooninõukogu lõpetas töö pärast seda, kui UNICRI projektide valimine lõppes. Sellest ajast peale teevad algatusega seotud organisatsioonid peamiselt kahepoolset koostööd.

43

Mitu algatusega seotud organisatsiooni avaldas arvamust, et nendevaheline koostöö, koordineerimine ja suhtlus vajaksid parandamist (nt saaks laiema strateegilise koostöö foorumina taas kokku kutsuda koordinatsiooninõukogu). Nõukogu aitaks kiirendada küsimuste selgitamist ja prioriteetide seadmist ning vähendaks arvukate kahepoolsete kõneluste pidamise vajadust.

44

Lisaks tippkeskuste algatusele on KBRT valdkonna projektide rahastamiseks ka teisi allikaid (nt Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur ja ELi liikmesriikide ametid).

45

Komisjonil puudub üldine ülevaade kõigist julgeolekupoliitika vahenditest rahastatud projektidest ja teiste rahastajate toetatud KBRT riskide vähendamise meetmetest.

Loodud on järelevalvesüsteem

46

EuropeAid on loonud algatuse jaoks järelevalvesüsteemi, mis põhineb peamistel tulemus- ja mõjunäitajatel. Projektide järelevalvel abistavad Teadusuuringute Ühiskeskus ja UNICRI. Algatuse rakendamist käsitletakse ka EuropeAidi aasta tegevusaruandes.

47

Teadusuuringute Ühiskeskus koostas kvaliteetse ja põhjaliku veebisaidi, millel antakse sidusrühmadele ajakohastatud teavet projektiettepanekute, projektide valiku ja nende elluviimise kohta.

48

Nõukogu annab iga kuue kuu tagant massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise eduaruandes¹⁸ aru KBRT riskide vähendamise meetmete ja muu hulgas ka tippkeskuste kohta.

49

Võttes arvesse asjaolu, et projektide elluviimist alustati alles 2013. aastal (vt punkt 39), on veel liiga vara hinnata loodud järelevalvesüsteemi mõjusust.

13Probleemi tuntakse välisrahastajate finantseeritud meetmete jätkusuutlikkuse nime all.

14ÜRO julgeolekunõukogu avaldus, millega toetatakse ELi tippkeskusi, 12. aprill 2012.

15Massihävitusvahendite ja -relvade vastane ülemaailmne partnerlus: presidendi aruanne 2013. aasta kohta, Foreign & Commonwealth Office, London, detsember 2013.

16Lisateabe saamiseks vt http://www.jcbrncoe.cz/

17SMART = täpne, mõõdetav, saavutatav, asjakohane ja ajaliselt piiritletud.

18Viimane eduaruanne avaldati Euroopa Liidu Teatajas C 54 (25.2.2014).

Järeldused ja soovitused

Järeldused

50

Auditi põhiküsimusele vastates järeldab kontrollikoda, et keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude (KBRT) alased ELi tippkeskused võivad mõjusalt kaasa aidata väljastpoolt ELi lähtuvate ohtude vähendamisele, ent programmi mitu elementi ei ole veel lõplikult paigas.

51

Auditi alaküsimustele vastates järeldab kontrollikoda, et:

a)algatuse kontseptsioon põhineb asjakohasel analüüsil ja selle eesmärk on endises TACISe programmis leitud puuduste kõrvaldamine. Põhjaliku ja nõudluspõhise lähenemisviisi ning kindlal piirkondlikul koostööl põhineva rõhuasetuse aluseks on ELi julgeolekustrateegias ja massihävitusrelvade leviku vastases ELi strateegias määratletud pikaajalised prioriteedid, mille saavutamine oli seni tähelepanu alt välja jäänud. Algatuse jätkusuutlikkuse ja paljudes piirkondades asuvate partnerriikide isevastutuse tagamiseks kaasatakse kõik partnerriikide sidusrühmad protsessi varajases etapis;

b)algatuse organisatsiooniline ülesehitus on selle komplekssusest hoolimata üldiselt asjakohane, ent vajab siiski mõningat kohandamist. Kahe rakendusasutuse ja piirkondade valik oli hästi põhjendatud ning mõlemal asutusel on oma konkreetne roll. Piirkondlikel sekretariaatidel jääb aga vajaka tehnilisest võimekusest. ELi delegatsioonid ei kasuta oma positsiooni küllaldasel määral poliitilise toetuse suurendamiseks partnerriikides ja ELi liikmesriikidega suhtlemiseks;

c)loodud on asjakohane juhtimissüsteem ja see on töölerakendamise etapis. Algatuse mõni element on aga ajakavast maas. Algses rakenduskavas ei võetud küllaldaselt arvesse algatuse komplekssust. See tähendas, et rakenduskava ei saanud täies mahus ellu viia, sest selle kesksed elemendid (nt vajaduste hindamised) ei olnud projektide valiku alustamise ajaks veel valmis. Algatuse algetapis ei olnud partnerriike projektide valimisse veel küllaldaselt kaasatud. Mõni projekt on juba töös ja järelevalvesüsteemid on loodud. Kontrollikoda täheldas, et otsustusorganite (välisteenistus ja EuropeAid) ja rakendusasutuste (Teadusuuringute Ühiskeskus ja UNICRI) omavaheline suhtlus toimub vaid kahepoolsel alusel.

Soovitused

52

Algatuse praeguse struktuuri parandamiseks peaksid Euroopa välisteenistus ja komisjon:

οkõige otsesema kasu saamiseks suunama ELi eraldatud rahastamise ELi julgeoleku seisukohast kõige olulisematesse valdkondadesse;

οsuurendama tehniliste teadmiste andmise teel piirkondlike sekretariaatide suutlikkust;

οsuurendama ELi delegatsioonide rolli – eelkõige neis riikides, kus on loodud piirkondlikud sekretariaadid.

53

Projektide juhtimise parandamiseks peaks komisjon:

οvõtma meetmeid partnerriikide kaasamiseks mitte üksnes projektide algatamisetapis, vaid ka nende elluviimisel. Selline olukord suurendaks partnerriikide isevastutust ja meetmete jätkusuutlikkust;

οjätkata menetluste arendamist eesmärgiga lühendada projektiettepaneku etapist kuni projekti elluviimiseni kuluvat aega;

οparandada otsustavate ja rakendusorganisatsioonide vahelist koostööd (nt taas kokku kutsuma koordinatsiooninõukogu).

III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva aruande vastu 7. oktoobri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Lisad

I lisa

Algatuse ülesehitus

II lisa

Piirkondlike sekretariaatide nimekiri

Lühend | Piirkond | Osalevad riigid
K-A | Kagu-Aasia | Brunei Darussalami Riik, Kambodža, Indoneesia, Laose Demokraatlik, Rahvavabariik, Malaisia, Myanmar/Birma, Filipiinid, Singapur, Tai, Vietnam
ALR | Aafrika läänerannik | Côte d’Ivoire, Gabon, Libeeria, Mauritaania, Maroko, Senegal, Togo
P-A | Põhja-Aafrika | Alžeeria, Liibüa, Maroko, Tuneesia
K-E | Kagu-Euroopa, Lõuna-Kaukasus, Moldova ja Ukraina | Albaania, Armeenia, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Gruusia, Moldova, Montenegro, Serbia, Ukraina
K-AA | Kesk-Aasia | Kõrgõzstan, Tadžikistan, Usbekistan
L-I | Lähis-Ida | Iraak, Jordaania, Liibanon
IKA | Ida- ja Kesk-Aafrika | Burundi, Kongo Demokraatlik Vabariik, Ghana, Kenya, Rwanda, Seišellid, Uganda, Sambia

Läbirääkimiste etapis

PLK
Pärsia lahe koostöönõukogu
Otsustamisel

III lisa

Algatuse koostisosad ja selle elluviimisega seotud organisatsioonid

IV lisa

Algatuse rakendusasutused

TÜK
UNICRI

Täisnimi
Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraat
ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut

Asukoht
Brüssel, Belgia; lisaks seitse mujal asuvat teadusasutust
Torino, Itaalia

Tegevusvaldkond
Teadusuuringud; algselt rõhk tuuma- ja radioloogiteemadel
Kriminaalpreventsioon ja kriminaalõigus

Veebisait
http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10
http://www.unicri.it/

Rakendusasutuseks valimise põhjused

–Asjakohane oskusteave

–Edukas koostöö varasemate programmide käigus

–Oma valdkonnas rahvusvaheliselt tunnustatud asutus

–Kogemused projektijuhtimises

–Oskusteave kriminaal- ja õigusküsimustes

–Oskusteave suutlikkuse arendamisel kolmandates riikides

–Varasem koostöö Euroopa Komisjoniga

–Algatus puudutab partnerriikide jaoks julgeoleku valdkonnas tundlikke teemasid, seetõttu vajati ÜRO asutuse osalemist

Algatuse peamised ülesanded

–Tehnilise ja teadusliku toe pakkumine

–Abi projektitaotluste (sh tehniliste kirjelduste) koostamisel

–EuropeAidi toetamine projektide valikul

–Projektide ja kogu algatuse jaoks järelevalvesüsteemi loomine ja selle hooldamine

–Vajaduste hindamiste koostamine koostöös partnerriikidega

–Metoodika ettevalmistamine

–Piirkondlike sekretariaatide loomine (sh neile koosseisuliste töötajate leidmine)

–Abi partnerriikides struktuuride loomisel (riiklikud kontaktasutused ja riiklikud koordineerimisrühmad)

–Riiklike tegevuskavade koostamine koostöös partnerriikidega

–Piirkondlike ümarlauakohtumiste korraldamine, mis tagavad piirkondliku koostöö ja aitavad kaasa uute projektiettepanekute väljatöötamisele

V lisa

Algatuse raames elluviidavad projektid¹

Projekti number | Nimi | Rakendusperiood | Eelarve eurodes | Riigid/piirkonnad (lühendite seletused on esitatud II lisas)
Projekt 040 | Terviselaboratooriumide tugevdamine minimeerimaks potentsiaalseid bioloogilisi riske | 1.1.2014–31.12.2016 | 4 495 712 | K-AA, L-I, K-E
Projekt 039 | Tervisealase julgeoleku parandamine sadamates, lennujaamades ja maismaal asuvates piiriületuskohtades | 23.7.2013–22.7.2015 | 1 500 000 | K-AA, L-I, P-A, K-E
Projekt 038 | Ekspordikontrolli alane töö kahesuguse kasutusega kaupade valdkonnas | 1.1.2014–31.12.2015 | 2 500 000 | K-AA, L-I
Projekt 037 | MEDILABSECURE – inim- ja loomaviroloogia ning meditsiinilise entomoloogia laborite loomine | 6.1.2014–5.1.2018 | 3 626 410 | L-I, P-A, K-E
Projekt 036 | Vahemere epidemioloogiaalase väljaõppeprogrammi edasiarendamine ja konsolideerimine | 1.1.2014–31.12.2017 | 6 400 000 | L-I, P-A, K-E
Projekt 035 | Ohtlike keemia- ja biojäätmete käitlemine | 1.1.2014–30.6.2017 | 3 871 800 | ALR, P-A
Projekt 034 | KBRT alastele sündmustele ning keemiaõnnetustele ja meditsiinilistele eriolukordadele reageerimise võimekuse suurendamine | 1.1.2014–31.12.2016 | 3 914 034 | L-I
Projekt 033 | Riikliku KBRT alase õigusliku raamistiku tugevdamine ning spetsiaalne ja tehniline koolitus eesmärgiga parandada KBRT alast valmisolekut ja KBRT sündmustele reageerimise suutlikkust | 15.9.2013–14.9.2016 | 2 699 069 | ALR, IKA
Projekt 032 | Vahemere piirkonna epidemioloogiaalase väljaõppeprogrammi (MediPIET) loomine | 1.1.2013–31.12.2014 | 440 000 | ALR, L-I, P-A, K-E
Projekt 031 | Ülikoole ja instituute hõlmav rahvusvaheline võrgustik eesmärgiga parandada biotehnoloogia kahesugust kasutust puudutavate ohtude alast teadlikkust | 1.1.2013–31.12.2014 | 800 000 | Rahvusvaheline
Projekt 030 | Tuumaalase kohtuekspertiisi tippkeskuste võrgustik Kagu-Aasia piirkonnas | 1.1.2013–31.12.2014 | 600 000 | K-A
Projekt 029 | Piirkondlik inimressursi arendamine tuumaohutuse, -julgeoleku ja -kaitsemeetmete juhtimiseks (magistriõppe programm Tais) | 1.1.2013–31.12.2014 | 340 000 | K-A
Projekt 028 | Integreeritud riikliku tuuma- ja radioaktiivsete materjalide julgeolekusüsteemi väljatöötamise toetamine | 1.1.2013–31.12.2014 | 1 000 000 | K-A
Projekt 027 | Bioriskide juhtimine | 1.1.2013–31.12.2014 | 480 000 | Kagu-Aasia riigid
Projekt 026 | Riiklike KBRT alaste õiguslike raamistike tugevdamise eeltingimused | 1.1.2013–31.12.2014 | 300 000 | Liibanon, Tuneesia
Projekt 025 | Teadmiste arendamine ja parimate tavade vahetamine KBRT kaupade impordi ja ekspordi valdkonnas | 1.1.2013–31.12.2014 | 480 000 | L-I
Projekt 024 | Radioloogiliste ja tuumamaterjalide avastamise, käitlemise ja avalikkuse eest kaitsmise alase metoodika koostamine | 1.1.2013–31.12.2014 | 600 000 | Mauritaania, Maroko, Senegal
Projekt 023 | Keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalide alaste ohtude avastamise ja neile reageerimise suutlikkuse arendamine | 1.1.2013–31.12.2014 | 500 000 | Balkani riigid, L-I, P-A, K-A
Projekt 022 | KBRT materjalide alastele vahejuhtumitele reageerimise esmase suutlikkuse parandamist käsitlev koolitus | 1.1.2013–31.12.2014 | 700 000 | ALR, K-A
Projekt 021 | Piirkondliku piirikontrollivõimekuse loomine eesmärgiga määratleda ja avastada keemilisi, radioloogilisi ja tuumamaterjale | 1.1.2013–31.12.2014 | 700 000 | ALR, K-A
Projekt 019 | Protseduuride ja juhiste koostamine regulatiivse kontrolli alla kuuluvaid keemilisi, radioloogilisi ja tuumamaterjale käsitlevate turvaliste infosüsteemide loomiseks ja edasiarendamiseks | 3.1.2013–2.1.2015 | 400 000 | Rahvusvaheline
Projekt 018 | Ülikoole ja instituute hõlmav rahvusvaheline võrgustik eesmärgiga parandada biotehnoloogia kahesugust kasutust puudutavate ohtude alast teadlikkust | 1.1.2013–31.12.2014 | 399 719 | Rahvusvaheline
Projekt 017 | Ghana ja Kenya riiklike reageerimiskavade koostamine (keemia-, bioloogia-, radioloogia- ja tuumavalkonna (KBRT) materjalide alased vahejuhtumid) | 15.5.2013–14.5.2015 | 240 000 | Ghana ja Kenya
Projekt 016 | Siseriikliku tuumajulgeoleku üldise süsteemi toetamine | 1.1.2013–31.12.2014 | 400 000 | P-A
Projekt 015 | Laboratoorse bioohutuse ja bioturvalisuse parandamine laboratoorse süsteemi (iso-bank) väljatöötamise abil | Hankemenetlus käib | 480 000 | Kagu-Aasia riigid
Projekt 014 | Spetsiaalne ja tehniline koolitus eesmärgiga parandada esmase reageerimise alast suutlikkust | 4.1.2013–3.1.2015 | 400 000 | K-E
Projekt 013 | Keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalide alaste ohtude avastamise ja neile reageerimise suutlikkuse arendamine ja teadlikkuse suurendamine Sahara-taguse Aafrika riikides | 1.1.2013–31.12.2014 | 319 924 | IKA
Projekt 012 | ELi ja Kagu-Aasia riikide vaheline kogemuste vahetamine bioohutuse, bioturvalisuse ja laboratooriumide juhtimistavade alaste õigusnormide ja määruste edasiarendamine piirkondlike tippkeskuste abil – 2. etapp | 4.1.2013–3.1.2015 | 320 000 | Kagu-Aasia riigid
Projekt 011 | Heade tavade ja ametkondadevahelise koostöö menetluste arendamine keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalide alaste riskide hindamiseks | 1.1.2013–31.12.2014 | 1 915 452 | Põhja-Aafrika ja Balkani riigid L-I, K-A
Projekt 010 | KBRT-alaste riskide vähendamise alaste e-õppe kursuste väljatöötamine | 1.1.2013–31.12.2014 | 388 451 | Rahvusvaheline
Projekt 009 | Liibanoni KBRT valdkonna riiklik reageerimiskava | 1.1.2013–31.12.2014 | 159 900 | Liibanon
Projekt 008 | Riiklike KBRT-alaste õiguslike raamistike tugevdamise eeltingimused | 1.1.2013–31.12.2014 | 800 000 | Kagu-Aasia riigid
Projekt 007 | Bioohutuse ja bioturvalisuse alased juhised, menetlused ja standardiseerimine | 1.1.2013–31.12.2014 | 1 199 576 | Kagu-Aasia ja Balkani riigid, Moldova
Projekt 006 | Teadmiste arendamine ja parimate tavade vahetamine keemia- ja biojäätmete valdkonnas | 1.1.2013–31.12.2014 | 480 000 | K-A
Projekt 005 | Teadmiste arendamine ja parimate tavade vahetamine KBRT kaupade impordi ja ekspordi valdkonnas | 1.1.2013–31.12.2014 | 1 440 000 | ALR, K-AA, L-I, P-A
Projekt 004 | Teadmiste arendamine ja parimate tavade vahetamine ametkondadevahelise KBRT sündmustele reageerimise alal | 1.1.2013–31.12.2014 | 959 675 | K-A, K-E
Projekt 003 | Teadmiste arendamine ja parimate tavade vahetamine bioohutuse/bioturvalisuse/bioriskide juhtimise valdkonnas | 1.1.2013–31.12.2014 | 1 920 000 | ALR, P-A, K-A, K-E
Projekt 002 | Keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalide alaste ohtude avastamise ja neile reageerimise suutlikkuse arendamine | 1.1.2013–31.12.2014 | 160 000 | Balkani riigid
Projekt 001 | Kohtuekspertiisi suutlikkuse kaardistamine ja arendamine organiseeritud kuritegevuse ja keemiliste ainete illegaalse kaubanduse ärahoidmise osas, sh tollitöötajate koolitus, seadmed | 1.1.2013–31.12.2014 | 640 000 | Balkani riigid
Pilootprojekt 2 | Pilootprojekt 2 – bioohutuse, bioturvalisuse ja laboratooriumide juhtimistavade alaste õigusnormide ja määruste edasiarendamine | 1.1.2011–30.11.2012 | 375 000 | Kagu-Aasia riigid
Pilootprojekt 1 | Pilootprojekt 1 – tuumamaterjalide ebaseadusliku kaubanduse vastase võitluse alase suutlikkuse arendamine | 1.1.2011–30.6.2012 | 375 000 | Kagu-Aasia riigid

1 http://www.cbrn-coe.eu/Projects.aspx

Euroopa välisteenistuse ja komisjoni vastus

Kommenteeritud kokkuvõte

VII

Komisjon ja Euroopa välisteenistus tunnustavad Euroopa Kontrollikoja järeldusi ning jagavad seisukohta, et algatuse mitmed osad tuleb alles lõplikult välja töötada. Vabatahtlikul alt-üles-lähenemisviisil – mille vajaliku taseme saavutamine võtab aega ja mis peaks järjepidevalt arenema – põhineva algatuse elluviimisel on tehtud jõudsaid edusamme. Kõik vajalikud vahendid on olemas: enamikus piirkondades on loodud tarvilikud struktuurid, korraldatakse ümarlauakohtumisi, olemas on vajaduste hindamise juhendmaterjal, mitmes piirkonnas on projektidele leitud ettenähtud rahastus, olemas on meetmed projekti elluviimise ja hindamise jälgimiseks, samuti mitmesugused nähtavusega seotud vahendid. Lisaks korraldatakse partnerriikide, rakendusasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja ELi liikmesriikide kontaktasutustega korrapäraseid kohtumisi. Viies riigis on välja töötatud esimesed riiklikud tegevuskavad. Täiendavaid partnerriike püütakse ka muul viisil kutsuda programmis osalema. Huvi programmiga ühinemise vastu on väljendanud üle 20 uue partnerriigi. Nende põhialuste ja loodud võrgustike abil võib algatus pakkuda ELile ja osalevatele riikidele veel suuremat julgeolekut ja paremal tasemel riskijuhtimist.

VIII

Lisaks Euroopa julgeolekustrateegia ja massihävitusrelvade leviku tõkestamisega seotud kuritegevusega võitlemise ELi strateegia eesmärkide täitmisele vähendatakse algatusega inimtegevusest ja loodusest tingitud ning keemilisi, bioloogilisi, kiirgus- ja tuumaohte (KBRT). Massihävitusrelvadega seotud riskide korral tugevdatakse algatusega nende leviku tõkestamise meetmeid, kuid algatuse geograafilist ulatust arvestades pakutakse tuge ka laialdasemate KBRT-valdkonna riskide esile kerkimise korral.

IX

Komisjon ja ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut (UNICRI) pakuvad algatusele erisugust, kuid täiendavat programmiga seotud toetust. Juhtimismeeskond pakub tuge juhtimisküsimustes, kui see on vajalik. Piirkondlikele sekretariaatidele eeskätt ühinevates, kandidaat- ja naaberriikides osutatakse abi kohapeal.

Nüüd, kui võrgustikud on loodud, kavatseb komisjon suurendada tehnilist võimekust seal, kus seda suudetakse kõige paremini ära kasutada. ELi delegatsioonid täidavad algatuse toetamises üha suuremat rolli. Praegu, kui alt-üles-lähenemisviis ja vabatahtlikkusel põhinev osalemine on kasutusele võetud, võib delegatsiooni toetust kasutada, ilma et seda käsitletaks piirkondliku koostöö käivitajana.

X

Partnerriikide erinev võimekus algatuse edendamisel on toonud kaasa mõnevõrra ebaühtlase arengu.

XI

Komisjon ja Euroopa välisteenistus tänavad Euroopa Kontrollikoda soovituste eest, mis tõhustavad algatuse parandamiseks tehtavaid asutusesiseseid jõupingutusi.

Tähelepanekud

21

Algatuse vabatahtlikkusel põhinevat alt-üles-lähenemisviisi nähakse keeruliste julgeolekuküsimuste valdkonnas koostöö saavutamise mudelina.

26

Piirkondade valik tulenes terviklikust lähenemisviisist, mille puhul Euroopa välisteenistust, komisjoni ja piirkondade riike toetasid ELi liikmesriigid, kes osalesid valimises ekspertide lähetamisega, mille eest tasus komisjon.

Ühinevate ja kandidaatriikide, samuti ELi naabruspoliitikaga hõlmatud riikide tähtsustamise põhjus on ilmne. Alahinnata ei tohiks muudes piirkondades esile kerkivate riskide ja ohtude olulisust, nagu on näidanud Fukushima, hiljutine Ebola puhang ja Kagu-Aasiast lähtuvad pandeemiad. Algatusele on omane paindlikkus, mis võimaldab sel tõhusalt ülemaailmsetele ja uutele ohtudele reageerida.

27

Piirkondlikele sekretariaatidele eeskätt ühinevates, kandidaat- ja naaberriikides osutatakse abi kohapeal. Selle protsessi hõlbustamiseks on võetud meetmeid.

28

Tegemist on Euroopa välisteenistuse ja koostöötalituse EuropeAid prioriteetse järelmeetmega ning me töötame välja vahendeid, et delegatsioonidel ja liikmesriikide saatkondadel oleksid algatuse toetamiseks paremad võimalused.

29

Partnerriikide erinev võimekus algatuse edendamisel on toonud kaasa mõnevõrra ebaühtlase arengu. Teatavate piirkondade tähtsustamine ELi julgeolekuprioriteetide ja partnerite võimekuse alusel oli sellele konkreetsele rakendamisraamistikule sobiv metoodika.

34

Kogu algatusega seotud tegevus toimub vabatahtlikkuse alusel. Partnerriigid otsustavad, kas nad soovivad riiklikku KBRT-valdkonna tegevuskava välja töötada või mitte.

35

Projekti rahastamine iseenesest ei sõltu vajaduste hindamise juhendmaterjali rakendamisest ja/või riikliku tegevuskava koostamisest. Mõnel juhul on komisjoni võetavate meetmete aluseks partnerriikide konkreetsed taotlused KBRT-valdkonna riskide vähendamisega seotud kiireloomulise probleemi lahendamiseks.

36

Rakendamisasutused soovitasid projekte üksnes algatuse varastes etappides. Seda tehti siis, kui esines prognoosimist võimaldavaid edasilükkamatuid ja ilmseid vajadusi, samal ajal kui algatuse alt-üles-lähenemisviisi aspektide väljatöötamine oli oma algetapis.

37

Pärast esimest kogemust on võetud arvukalt meetmeid, et teabevahetus partnerriikidega ELi rahastuse saamiseks kõlblike KBRT-valdkonnaga seotud projektide kvaliteedinõuete teemal toimiks paremini. Eesmärke ja rahastamiskriteeriume arutatakse nüüd korrapäraselt piirkondades toimuvatel ümarlauakohtumistel, kohtumistel piirkondlike sekretariaatide juhtidega ning samuti kohtumistel KBRT-valdkonna riikide kontaktasutustega. Eelnevalt laekunud projektiettepanekute ulatus oli sageli liiga piiratud ja olemuselt oli tihti tegemist vaid riikliku, mitte piirkondliku tasandiga. Teadusuuringute Ühiskeskus jälgis üksikasjalikult kõiki projektiettepanekutesse tehtud muudatusi. Kõik esialgsed projektiettepanekud on toimikus olemas ja need võib igal ajal läbi vaadata.

38

Võrreldes muude programmidega on ajavahemikud algatuse puhul kehtiva nn N + 1 reegli tõttu suhteliselt lühikesed. Keskmiselt algab projekt 15 kuud pärast komisjoni otsust iga-aastase tegevusprogrammi kohta.

40

ELi nähtavuse suurendamine algatuses on jätkuvalt komisjoni ja Euroopa välisteenistuse jaoks olulisel kohal.

41

Võetud on arvukalt meetmeid, mille eesmärk on soodustada partnerriikide suuremat töösse kaasamist, näiteks on soovitatud rakendamiskonsortsiumil kaasata kohalikke asjatundjaid.

Ühine vastus punktidele 42 ja 43

Koordinatsiooninõukogu uuesti moodustamine peaks hõlbustama laiemat koostööd ja see peaks keskenduma strateegilistele suunistele ja rakenduslikele küsimustele. Selle vorm võib varieeruda, sest aruteludes rakenduspartneritega, nt UNICRiga, tuleb järgida komisjoni finantsmäärusi.

Kahepoolne koostöö on siiski jätkuvalt vajalik, et teatavaid küsimusi, näiteks lepingulisi ja finantsküsimusi, põhjalikult arutada.

45

Komisjon teeb kõik vajalikud jõupingutused, et kooskõlastada ELi KBRT-valdkonna tegevus Euroopa Liidus ja väljaspool.

On olemas mitmesugused koostööfoorumid, nagu ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava, erinevad töörühmad nõukogu tasandil, G7/G8 ülemaailmne partnerlus (mis hõlmab peamisi osalisi ja partnereid, sh järgmisi rahvusvahelisi organisatsioone: Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA), Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), resolutsiooni nr 1540 komitee, Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon, rahvusvaheline teadus- ja tehnoloogiakeskus (ISCT) ning Ukraina teadus- ja tehnoloogiakeskus (STCU)) või ülemaailmne tuumaterrorismiga võitlemise algatus (Venemaa Föderatsiooni ja USA algatus). Tänu sellele kooskõlastustegevusele on komisjonil nii ulatuslik ülevaade kui võimalik.

Järeldused ja soovitused

50

Komisjon ja Euroopa välisteenistus tunnustavad Euroopa Kontrollikoja aruannet ELi KBRT-tippkeskuste kohta. Vaja on nõudluspõhist ja piirkondlikku lähenemisviisi, mis on meie institutsioonide jaoks väga kasulik.

51 a)

Kiidame Euroopa Kontrollikoja järeldused heaks. Algatuse mõni osa tuleb alles lõplikult välja töötada. Vabatahtlikul alt üles lähenemisviisil – mille vajaliku taseme saavutamine võtab aega ja mis peaks järjepidevalt arenema – põhineva algatuse elluviimisel on tehtud jõudsaid edusamme. Kõik vajalikud vahendid on olemas: enamikus piirkondades on loodud tarvilikud struktuurid, korraldatakse ümarlauakohtumisi, olemas on vajaduste hindamise juhendmaterjal, eri piirkondades on projektidele leitud ettenähtud rahastus, olemas on meetmed projekti elluviimise ja hindamise jälgimiseks, samuti mitmesugused nähtavusega seotud vahendid. Lisaks korraldatakse partnerriikide, rakendusasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja ELi liikmesriikide kontaktasutustega korrapäraseid kohtumisi. Viies pilootriigis on töötatud välja esimesed riiklikud tegevuskavad. Täiendavaid partnerriike püütakse ka muul viisil kutsuda programmis osalema. Huvi programmiga ühinemise vastu on väljendanud üle 20 uue partnerriigi. Nende põhialuste ja loodud võrgustike abil võib algatus pakkuda ELile ja osalevatele riikidele veel suuremat julgeolekut ja paremal tasemel riskijuhtimist.

51 b)

Komisjon ja UNICRI pakuvad algatusele erisugust, kuid täiendavat programmiga seotud toetust. Vajadusel pakub juhtimismeeskond tuge juhtimisküsimustes. Piirkondlikele sekretariaatidele eeskätt ühinevates, kandidaat- ja naaberriikides osutatakse abi kohapeal.

Nüüd, kui võrgustikud on loodud, kavatseb komisjon suurendada tehnilist võimekust seal, kus seda suudetakse kõige paremini ära kasutada. ELi delegatsioonid täidavad algatuse toetamises üha suuremat rolli. Praegu, kui alt-üles-lähenemisviis ja vabatahtlikkusel põhinev osalemine on kasutusele võetud, võib delegatsiooni toetust kasutada.

51 c)

Mõnes mõttes olid ebaühtlased edusammud vältimatud, kuid nüüd, kui vahendid on loodud, on programmi elluviimine ühtlasem, kuigi piirkonniti jäävad edusammud jätkuvalt erinevaks. Praegu uuritakse, kuidas tagada otsustusorganitevahelise ning projekte ellu viivate partnerite vahelise hea kahepoolse koostöö laienemine kõigile neljale asutusele.

52 Esimene taane

Komisjon ja Euroopa välisteenistus kiidavad soovituse heaks. Algatusele on omane paindlikkus, mis võimaldab sel tõhusalt ülemaailmsetele ja uutele ohtudele reageerida.

52 Teine taane

Komisjon ja Euroopa välisteenistus kiidavad soovituse heaks. Piirkondlikele sekretariaatidele eeskätt ühinevates, kandidaat- ja naaberriikides osutatakse abi kohapeal. Selle protsessi hõlbustamiseks on võetud meetmeid.

52 Kolmas taane

Komisjon ja Euroopa välisteenistus kiidavad soovituse heaks. Tegemist on Euroopa välisteenistuse ja komisjoni prioriteetse järelmeetmega ning töötame välja vahendeid, et delegatsioonidel ja liikmesriikide saatkondadel oleksid algatuse toetamiseks paremad võimalused.

53 Esimene taane

Komisjon ja Euroopa välisteenistus kiidavad soovituse heaks. Projekte ellu viivaid konsortsiume julgustatakse projekte ellu viies kaasama kohalikke asjatundjaid.

53 Teine taane

Komisjon ja Euroopa välisteenistus kiidavad soovituse heaks. Võrreldes muude programmidega on ajavahemikud algatuse suhtes kehtiva nn N + 1 reegli tõttu suhteliselt lühikesed. Keskmiselt algab projekt 15 kuud pärast komisjoni otsust iga-aastase tegevusprogrammi kohta. Komisjon püüab ajavahet veelgi vähendada.

53 Kolmas taane

Komisjon ja Euroopa välisteenistus kiidavad soovituse heaks. Taastatakse koordinatsiooninõukogu, mis keskendub strateegilistele ja rakenduslikele küsimustele. Selle vorm võib varieeruda, sest aruteludes rakenduspartneritega, nt UNICRiga, tuleb järgida komisjoni finantsmäärusi.

QJ-AB-14-017-ET-E  ISSN 1977-5652

Euroopa Liit käivitas keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude (KBRT) alaste tippkeskuste algatuse 2010. aasta mais. Algatuse eesmärk on tugevdada ELi mittekuuluvate riikide institutsioonilist suutlikkust KBRT riskide vähendamisel, mis tähelepanuta jätmise korral võivad kujutada endast ohtu ELile.

Kontrollikoja auditiga hinnati, kas ELi KBRT tippkeskused võivad mõjusalt kaasa aidata väljastpoolt ELi lähtuvate sellelaadsete ohtude vähendamisele. Kontrollikoda järeldas, et algatus võib mõjusalt kaasa aidata väljastpoolt ELi lähtuvate keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude vähendamisele, ent süsteemi mitu elementi ei ole veel lõplikult paigas. Kontrollikoda esitab mitu soovitust, mida Euroopa välisteenistus ja komisjon peaksid algatuse edasise arengu ja selle jätkusuutlikkuse tagamiseks arvesse võtma.