EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG

P. +352 4398-1

Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA
YouTube: EUAuditorsECA

Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).

Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014

ISBN 978-92-9207-026-7 (epub)
ISBN 978-92-9207-024-3 (painettu)
doi:10.2865/40464

© Euroopan unioni, 2014
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?

Maksuttomat julkaisut:

•yksi kappale:
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu);

•enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm),
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm)
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).

(*)Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit tai hotellit voivat periä puheluista maksun.

Maksulliset julkaisut:

•EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).

Maksulliset tilaukset:

•Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta (http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).

FI
2014

nro 17

Erityiskertomus

Voidaanko EU:n
osaamiskeskusaloitteen
avulla lieventää
vaikuttavalla tavalla EU:n
ulkopuolelta aiheutuvia
kemiallisia, biologisia,
säteily- ja ydinriskejä?

(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

Sisällys

Lyhenteet

Tiivistelmä

Johdanto

Vastaus EU:n turvallisuushaasteisiin

Kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinaineisiin liittyvä EU:n CBRN-osaamiskeskusaloite

Tavoitteet

Yleinen koordinointi ja rakenne

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

Huomautukset

Aloitteen peruslähtökohtana on perusteellinen analyysi, ja sen avulla edistetään yhteistyötä ja aloitteeseen sitoutumista asianomaisilla alueilla

Aloitteen organisatorinen rakenne on monimutkainen mutta yleisesti ottaen asianmukainen

Hallintojärjestelmiä on perustettu, mutta puutteita ilmenee yhä

Täytäntöönpanosuunnitelmaan liittyvät viipeet

Hankkeiden valinta- ja täytäntöönpanojärjestelmät ovat käytössä, mutta kumppanimaiden on osallistuttava niihin tiiviimmin

Päätöksenteko- ja täytäntöönpanoelimet tekevät kahdenvälistä yhteistyötä, mutta laajemman strategisen yhteistyön foorumi puuttuu

Seurantajärjestelmä on perustettu

Johtopäätökset ja suositukset

Johtopäätökset

Suositukset

Liite I | — | Aloitteen rakenne
Liite II | — | Alueelliset sihteeristöt
Liite III | — | Aloitteeseen liittyvät yksittäiset osa-alueet ja siihen osallistuvat elimet
Liite IV | — | Aloitteen täytäntöönpanoelimet
Liite V | — | Aloitteen avulla tällä hetkellä täytäntöön pantavat hankkeet

Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission vastaus

Lyhenteet

CBRN: Kemialliset, biologiset, säteily- ja ydinuhat tai -hyödykkeet

EuropeAid: Kehitys- ja yhteistyöpääosasto

Tacis: Itsenäisten valtioiden yhteisölle tarkoitetun teknisen avun ohjelma (Technical Assistance for the Commonwealth of Independent States)

UNICRI: YK:n alueidenvälinen rikollisuuden ja oikeuden tutkimuslaitos

Tiivistelmä

I

EU on 1990-luvun puolivälistä alkaen pyrkinyt aktiivisesti lieventämään EU:n turvallisuuteen kohdistuvia riskejä lähinnä ydinturvallisuutta koskevasta Tacis-ohjelmasta rahoitettujen toimien avulla.

II

Eurooppa-neuvosto hyväksyi vuonna 2003 kaksi strategiaa, jotka loivat puitteet tuleville turvallisuusalan toimille: ”Euroopan turvallisuusstrategia” ja ”joukkotuhoaseiden leviämisen vastainen Euroopan unionin strategia”.

III

Strategioiden perusteella kehitettyihin välineisiin lukeutuu vakautusväline, jonka määrärahat kaudelle 2007–2013 olivat 1 820 miljoonaa euroa. Vakautusvälineen avulla puututaan turvallisuusalan haasteisiin EU:n ulkopuolisissa maissa. Vakautusväline käsittää sekä lyhyen aikavälin että pitkän aikavälin osa-alueen.

IV

Pitkän aikavälin osa-alueeseen kuuluva suurin yksittäinen toimenpide on kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinaineisiin liittyvä EU:n CBRN-osaamiskeskusaloite, jonka määrärahat kaudelle 2010–2013 olivat 100 miljoonaa euroa. Aloitteen avulla perustetaan alueellisia foorumeja, jotka käsittelevät kattavasti kaikkia kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinriskejä, joita aiheutuu luonnonkatastrofeista, onnettomuuksiin liittyvistä katastrofeista ja rikollisesta toiminnasta. Aloitteen yhteydessä kaikki keskeiset sidosryhmät osallistetaan toimiin hyvin varhaisessa vaiheessa. Näin edistetään asiantuntemuksen luomista asianomaisissa maissa.

V

Aloitteen koordinoinnista ja hallinnoinnista vastaavat Euroopan ulkosuhdehallinto ja EuropeAid.

VI

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa arvioitiin, voidaanko EU:n CBRN-osaamiskeskusaloitteen avulla lieventää vaikuttavalla tavalla tämäntyyppisiä EU:n ulkopuolelta aiheutuvia riskejä.

VII

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EU:n CBRN-osaamiskeskusaloitteen avulla voidaan lieventää vaikuttavalla tavalla EU:n ulkopuolelta aiheutuvia kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinriskejä, mutta useat osa-alueet vaativat vielä viimeistelyä.

VIII

Aloitteen peruslähtökohtana on perusteellinen analyysi. Sen avulla puututaan aiemmassa Tacis-ohjelmassa yksilöityihin puutteisiin. Aloitteen lähtökohta on kattava ja kysyntälähtöinen, ja sen yhteydessä painotetaan nimenomaisesti alueellista yhteistyötä. Nämä tekijät mahdollistavat sen, että Euroopan turvallisuusstrategiassa määritettyihin ja joukkotuhoaseiden leviämisen vastaiseen Euroopan unionin strategiaan perustuviin prioriteetteihin voidaan vastata pitkällä aikavälillä. Mainittuihin prioriteetteihin ei aiemmin ollut puututtu. Aloitteeseen osallistuvat kaikki sidosryhmät kumppanimaissa jo hyvin varhaisessa vaiheessa. Tämä edistää aloitteen kestävyyttä ja kumppanimaiden sitoutumista aloitteen kohteena olevilla lukuisilla alueilla.

IX

Aloitteen organisatorinen rakenne on monimutkaisuudestaan huolimatta yleisesti ottaen asianmukainen. Tietyt mukautukset ovat kuitenkin tarpeen. Aloitteesta vastanneet kaksi täytäntöönpanoelintä ja aloitteen kohteena olleet alueet oli valittu hyvin perustein, ja molemmilla täytäntöönpanoelimillä oli oma erityinen roolinsa. Alueellisten sihteeristöjen tekniset valmiudet olivat kuitenkin puutteelliset. EU:n edustustot eivät hyödynnä riittävissä määrin asemaansa edistääkseen kumppanimaille annettavaa toimintapoliittista tukea. Ne eivät myöskään tee riittävästi yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden kanssa.

X

Käytössä on asianmukainen hallintojärjestelmä, joka alkaa olla operatiivinen. Jotkin aloitteen osa-alueet kuitenkin viivästyivät. Alkuperäisessä täytäntöönpanosuunnitelmassa ei kiinnitetty riittävästi huomiota aloitteen monimutkaiseen perusrakenteeseen. Tämä merkitsi, että täytäntöönpanosuunnitelmaa ei voitu soveltaa täysimittaisesti, sillä keskeisiä osa-alueita, kuten tarvearviointeja, ei ollut hankkeiden valintamenettelyn alkaessa saatu vielä päätökseen. Kumppanimaat eivät olleet aloitteen täytäntöönpanon varhaisessa vaiheessa vielä riittävän tiiviisti mukana hankkeiden valinnassa. Jotkin hankkeet edistyvät ja niitä varten on perustettu seurantajärjestelmät. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että päätöksentekoelimet (Euroopan ulkosuhdehallinto ja EuropeAid) ja täytäntöönpanoelimet (yhteinen tutkimuskeskus ja UNICRI) tekevät pelkästään kahdenvälistä yhteistyötä.

XI

Tilintarkastustuomioistuin esittää joukon suosituksia, jotka Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission olisi otettava huomioon aloitteen kehittämistä ja sen kestävyyden varmistamista silmällä pitäen.

Johdanto

Vastaus EU:n turvallisuushaasteisiin

01

Euroopan unioni (EU) käynnisti kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinaineisiin liittyvän CBRN-osaamiskeskusaloitteensa (jäljempänä ’aloite’) toukokuussa 2010. Aloitteen tarkoituksena on tehostaa EU:n ulkopuolisten maiden institutionaalisia valmiuksia lieventää kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinaineisiin liittyviä riskejään, jotka muutoin saattaisivat muodostaa uhan EU:lle.

02

Aloitteen määrärahat kaudelle 2010–2013 olivat 100 miljoonaa euroa. Se on näin ollen suurin yksittäinen vakautusvälineen pitkän aikavälin osa-alueeseen kuuluva toimenpide¹. Vakautusvälineen perustamisen tarkoituksena oli luoda Euroopan unionille uusi strateginen väline, jonka avulla voidaan puuttua tiettyihin maailmanlaajuisiin turvallisuus- ja kehityshaasteisiin. Vakautusvälineeseen sisältyi sekä lyhyen että pitkän aikavälin toimenpiteitä². Määrärahat kaudelle 2007–2013 olivat 1 820 miljoonaa euroa (73 prosenttia kriisinhallintaan ja 27 prosenttia kriisien ehkäisyyn). Vakautusvälineen avulla EU:n ulkopuolisille kumppanimaille annetaan teknistä ja taloudellista apua riskien lieventämiseen ja kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinaineisiin liittyvien valmiuksien parantamiseen. Vakautusvälineen avulla hyväksyttävien toimenpiteiden pitäisi Euroopan parlamentin ja neuvoston mukaan olla yhdenmukaisia EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa hyväksyttävien toimenpiteiden kanssa ja täydentää niitä.

03

Vuonna 1986 tapahtuneen Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen Neuvostoliitossa suunniteltujen, Keski- ja Itä-Euroopassa sijaitsevien ydinvoimaloiden synnyttämät riskit aiheuttivat suuren huolenaiheen kansainväliselle yhteisölle. Huolestuneisuus kasvoi Neuvostoliiton hajoamisen ja 11 uuden itsenäisen valtion (Itsenäisten valtioiden yhteisö) syntymisen myötä.

04

Euroopan komissio käynnisti vuonna 1991 Tacis-ohjelman³, jonka tarkoituksena oli auttaa Itsenäisten valtioiden yhteisöä siirtymään demokraattiseen markkinatalouteen. Ohjelma päättyi vuonna 2006.

05

EU:n jäsenvaltiot ja komissio sopivat Tacis-ohjelman yhteydessä ottavansa yhteisen kannan ydinturvallisuuteen. Ne käynnistivät Tacis-ydinturvallisuusohjelman⁴, jonka tarkoituksena oli antaa apua paikan päällä, suunnitella turva- ja sääntelyjärjestelmiä, parantaa ydinjätteen käsittelyä ja tarjota ydinasealalla työskennelleille entisen Neuvostoliiton tutkijoille työllistymismahdollisuuksia ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla.

06

Eurooppa-neuvosto hyväksyi vuonna 2003 New Yorkin terrori-iskuista ja Irakin sodasta käytyjen institutionaalisten ja hallitustenvälisten keskustelujen seurauksena kaksi strategiaa, jotka loivat pohjaa tuleville turvallisuusalan toimille:

a)”Euroopan turvallisuusstrategia”⁵, jonka avulla määritettiin EU:n turvallisuusympäristö ja EU:n keskeiset haasteet, joita olivat

οterrorismi

οjoukkotuhoaseiden leviäminen

οalueelliset konfliktit

οvaltioiden toimintakyvyttömyys

οjärjestäytynyt rikollisuus.

Neuvosto totesi, että EU:n on oltava aktiivisempi ja johdonmukaisempi ja kyettävä puuttumaan paremmin sekä kriisinhallinnan että kriisien ehkäisyn haasteisiin.

b)”Joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskeva EU:n strategia”⁶ sisälsi etenemissuunnitelman alan toimille. Strategian painopisteenä oli erityisesti

οtukea asesulkutoimien kansainvälistä seurantajärjestelmää

οtukea EU:n ulkopuolisia maita valmiuksien kehittämisen avulla

οperustaa säädöskehyksiä

οluoda valmiussuunnitelmia, joiden avulla asianomaiset maat voivat huolehtia velvoitteistaan mainittujen säädöskehysten puitteissa.

07

EU:n esittämiin kysymyksiin puututtiin myös YK:n turvallisuusneuvoston vuonna 2004 antamassa päätöslauselmassa⁷. Mainitut kysymykset ovat yhä ajankohtaisia, mikä käy ilmi Syyrian viimeaikaisten tapahtumien perusteella.

Kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinaineisiin liittyvä EU:n CBRN-osaamiskeskusaloite

Tavoitteet

08

EU:n CBRN-osaamiskeskusaloitteen päätavoitteena⁸ on

οparantaa toimista vastaavien viranomaisten ja hallinnollisten infrastruktuurien kansallisia ja alueellisia valmiuksia pitkällä aikavälillä

οtukea ja parantaa lyhyen aikavälin toimintavalmiuksia.

09

Aloitteen yhteydessä pyritään saavuttamaan mainitut tavoitteet

a)antamalla maille koulutusta ja tukea niiden pannessa täytäntöön kansainvälisiä sitoumuksia, joiden tavoitteena on CBRN-materiaalien leviämisriskien lieventäminen

b)tukemalla kansallisia valmiuksia kehittää ja lujittaa oikeudellisia, hallinnollisia ja teknisiä toimenpiteitä CBRN-materiaalien leviämisriskien osalta

c)varmistamalla koulutus- ja tukitoimien kestävyys ja toimiin sitoutuminen yhdennetyn alueellisen lähestymistavan avulla

d)tarjoamalla kattava CBRN-materiaaleihin liittyvä koulutus- ja tukipaketti (esim. vientivalvonta, laiton kauppa, turvallisuus ja turvajärjestelyt, valmiussuunnittelu, kriisitoiminta, tutkijoiden siirtäminen uusiin tehtäviin, varastointi ja käsittely).

Yleinen koordinointi ja rakenne

10

Aloitteessa ovat mukana useat elimet (ks. myös liite I):

a)Euroopan ulkosuhdehallinto on EU:n ulkopolitiikasta vastaava elin. Se huolehtii aloitteen strategisesta suuntauksesta vakautusvälineen monivuotisten suuntaa-antavien ohjelmien avulla. Aloite kuuluu osana vakautusvälineeseen. Euroopan ulkoasiainhallinto on myös säännöllisesti yhteydessä CBRN-materiaaleihin liittyvän riskinhallinnan alalla toimiviin muihin kansainvälisiin elimiin (esim. Kansainväliseen atomienergiajärjestöön), ja käsittelee niiden kanssa yleistä strategiaa ja painopisteitä.

b)Kehitysyhteistyöstä vastaava komission pääosasto EuropeAid toimii päätöksentekoelimenä ja vastaa aloitteen budjetin toteuttamisesta. EuropeAid laatii vakautusvälineen vuotuiset toimintaohjelmat ja seuraa hallintotiimin ja täytäntöönpanoelinten – komission yhteisen tutkimuskeskuksen ja YK:n alueidenvälisen rikollisuuden ja oikeuden tutkimuslaitoksen (UNICRI) – työtä. EuropeAid on hallinnoinut vuodesta 2012 alkaen myös aloitteeseen liittyviä hankkeita⁹. Hallinnointiin on kuulunut hankkeiden valinta, sopimuksenteko täytäntöönpanosta vastaavien konsortioiden kanssa¹⁰ sekä toimien seuranta.

c)Aloitteen tukena toimii hallintotiimi, johon on koottu asiantuntijoita EU:ssa toimivista valtioista riippumattomista organisaatioista. Tiimi antaa neuvontaa hallintotapaa koskevissa kysymyksissä, esittelee aloitteen kumppanimaille ja hakee niiltä korkean tason poliittista tukea.

d)Yhteinen tutkimuskeskus ja UNICRI vastaavat aloitteen täytäntöönpanosta. Yhteinen tutkimuskeskus on tekniseen ja tieteelliseen tukeen erikoistunut komission yksikkö, joka osallistuu hanke-ehdotusten laadintaan, hankkeiden valintaan ja tarpeidenarviointeihin. Yhteinen tutkimuskeskus vastaa myös hankkeita ja koko aloitetta koskevien seurantamekanismien perustamisesta ja ylläpidosta. UNICRI perustaa alueelliset sihteeristöt ja tukee toimintarakenteiden perustamista kumppanimaissa osallistumalla kansallisten toimintasuunnitelmien laadintaan ja järjestämällä keskustelutilaisuuksia.

e)Kumppanimaita on yli 40. Niistä kukin nimeää kansallisen tietokeskuksen, joka koordinoi CBRN-sidosryhmien maassaan toteuttamaa työtä. Tietokeskusten tarkoituksena on tukea kansallisten tiimien¹¹ perustamista, järjestää kokouksia ja tiedottaa relevanteista asioista. Kumppanimaat määrittelevät tarpeensa tarpeiden arvioimisvälineistön avulla ja laativat kansalliset toimintasuunnitelmat, joissa ne asettavat tarpeensa tärkeysjärjestykseen. Tämän jälkeen kumppanimaat laativat tarpeiden mukaan räätälöidyt hanke-ehdotukset. Prosessin edetessä hanke-ehdotuksia täydennetään alueellisella komponentilla, jos niin ei ole vielä tehty. Yhteinen tutkimuskeskus hioo hanke-ehdotuksia, minkä jälkeen EuropeAid arvioi ehdotukset, asettaa ne paremmuusjärjestykseen ja valitsee rahoitettavat hankkeet. Tämän jälkeen tehdään sopimukset hanketäytäntöönpanosta vastaavien konsortioiden kanssa. Täytäntöönpano alkaa, kun sopimukset on tehty.

f)Kumppanimaat tekevät yhteistyötä alueellisten sihteeristöjen kautta (ks. luettelo liitteessä II). Sihteeristöissä työskentelee kaksi pysyvää henkilöstön jäsentä: sihteeristön päällikkö (jonka isäntämaa nimittää) ja alueellinen koordinaattori (joka työskentelee UNICRIlle). Sihteeristöt pyrkivät edistämään alueellista yhteistyötä ja antamaan hanke-ehdotuksille alueellisen ulottuvuuden seuraavin toimin:

οhelpottamalla tiedonvaihtoa ja koordinointia asianomaisella alueella

οtukemalla maita kehittämään valmiuksiaan arvioida tarpeita ja puuttua niihin ja yksilöidä erityisasiantuntemuksen aloja

οtukemalla hankkeiden täytäntöönpanoa ja seurantaa ja antamalla hankkeista palautetta täytäntöönpanoelimille

οtiedottamalla aloitteesta asianomaisella alueella.

11

Kussakin aloitteeseen osallistuvassa maassa toimivalle EU:n edustustolle¹² tiedotetaan säännöllisesti aloitteen edistymisestä ja asianomaisessa maassa aloitteen puitteissa toteutetuista toimista.

12

Liitteessä III kuvataan aloitteeseen liittyviä yksittäisiä osa-alueita ja sen täytäntöönpanoon osallistuvia elimiä.

1Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1717/2006, annettu 15 päivänä marraskuuta 2006, vakautusvälineen perustamisesta (EUVL L 327, 24.11.2006, s. 1).

2Esimerkki lyhyen aikavälin toimenpiteestä: tuki väliaikaishallinnolle ja demokraattisten sekä moniarvoisten valtion instituutioiden kehittämiselle; esimerkki pitkän aikavälin toimenpiteestä: säädöskehysten ja institutionaalisten valmiuksien parantaminen esimerkiksi sellaisten tuotteiden vientivalvonnan osalta, joita voidaan käyttää siviili- ja/tai sotilaskäyttöön tai rikollisiin tarkoituksiin (”kaksikäyttötuotteet”).

3Itsenäisten valtioiden yhteisölle tarkoitetun teknisen avun ohjelma (Technical Assistance for the Commonwealth of Independent States).

4Tacis-ydinturvallisuusohjelmaan suunnattiin kaudella 1992–2006 yhteensä 1,3 miljardia euroa.

5Euroopan turvallisuusstrategia, Eurooppa-neuvosto, Bryssel, 12. ja 13. joulukuuta 2003; ks. http://www.eeas.europa.eu/csdp/about-csdp/european-security-strategy/.

6Joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskeva EU:n strategia, Eurooppa-neuvosto, Bryssel, 12. joulukuuta 2003; ks. http://eeas.europa.eu/non-proliferation-and-disarmament/wmd/index_en.htm.

7YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1540, 28. huhtikuuta 2004.

8Vakautusväline – monivuotinen suuntaa-antava ohjelma 2009–2011, Euroopan komissio, 8.4.2009.

9UNICRI hallinnoi hankkeita, joita koskevat sopimukset on tehty ennen vuotta 2012.

10UNICRIn osalta kyseessä olivat voittoa tavoittelemattomat, tarvittavan asiantuntemuksen omaavat organisaatiot eri puolilta maailmaa. EuropeAidin osalta kyseessä ovat EU:n jäsenvaltioiden hallintoviranomaiset, joilla on tarvittavaa asiantuntemusta.

11Kansalliset tiimit koordinoivat työtä ja jakavat maissaan tietoa esimerkiksi ministeriöille, virastoille sekä tutkimus- ja oppilaitoksille.

12EU:lla on 139 edustustoa ja toimistoa eri puolilla maailmaa. Lisää tietoa aiheesta, ks. http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm.

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

13

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa arvioitiin, voidaanko EU:n CBRN-osaamiskeskusaloitteen avulla lieventää vaikuttavalla tavalla EU:n ulkopuolelta aiheutuvia kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinriskejä. Pääasiallinen tarkastuskysymys jaettiin seuraaviin kolmeen alakysymykseen:

οPohjautuuko aloite perusteelliseen analyysiin ennen vuotta 2010 vallinneesta tilanteesta?

οKyetäänkö aloitteen organisatorisen rakenteen avulla vastaamaan yksilöityihin haasteisiin?

οOnko käytössä asianmukainen hallintojärjestelmä, ja onko se toiminnassa?

14

Aloite on suhteellisen uusi (se käynnistyi vuonna 2010 ja ensimmäiset hankkeet aloitettiin vuonna 2013), joten tilintarkastustuomioistuin ei tarkastanut aloitteen tuotoksia, tuloksia ja vaikutusta. Tilintarkastustuomioistuin tutki sen sijaan, vaikuttaako aloitteen lähestymistavan, strategian ja hallinnoinnin puolesta todennäköiseltä, että aloitteen avulla kyetään lieventämään CBRN-riskejä EU:n ulkopuolisissa maissa.

15

Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksen lokakuun 2013 ja tammikuun 2014 välisenä aikana. Tarkastuksessa arvioitiin analyyttisesti relevantteja asiakirjoja, haastateltiin komission, Euroopan ulkosuhdehallinnon, UNICRIn ja hallintotiimin henkilöstöä, tehtiin tarkastuskäyntejä kahteen alueelliseen sihteeristöön (Rabatissa ja Ammanissa) ja osallistuttiin erään hankkeen puitteissa perustetun työryhmän toimintaan.

Huomautukset

Aloitteen peruslähtökohtana on perusteellinen analyysi, ja sen avulla edistetään yhteistyötä ja aloitteeseen sitoutumista asianomaisilla alueilla

16

EU:n CBRN-osaamiskeskusaloitteen avulla pyritään vastaamaan Euroopan turvallisuusstrategiaan ja joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevaan EU:n strategiaan. Aloitteen peruslähtökohtana on perusteellinen analyysi. Sen avulla puututaan seuraaviin aiemmassa Tacis-ohjelmassa yksilöityihin puutteisiin:

οnoudatettu lähestymistapa perustui ensisijaisesti tapauskohtaisiin toimiin, joista kaikki eivät niveltyneet pitkän aikavälin strategiaan

οTacis-ohjelman täytäntöönpano tapahtui ylhäältä alaspäin: keskeisistä päätöksistä vastasi komissio, joten EU:n ulkopuolisten maiden sitoutumiselle jäi päätöksenteon osalta vain vähän sijaa. Olikin olemassa suuri riski, että hankkeet ja niiden tulokset eivät kestäisi EU-rahoituksen päätyttyä¹³.

17

Osaamiskeskusaloitteeseen liittyy useita innovatiivisia piirteitä. Aloitteen on tarkoitus

οolla kattava: aloitteen tarkoituksena on puuttua CBRN-riskeihin ja uhkiin riippumatta siitä, perustuvatko ne rikollisuuteen, onnettomuuksiin vai luonnosta aiheutuviin syihin; sen avulla on tarkoitus toteuttaa myös lieventäviä toimenpiteitä, joiden avulla puututaan ennaltaehkäisyyn, havaitsemiseen, toimintaan ja hallintotapaan liittyviin kysymyksiin. Laatikossa 1 annetaan esimerkkejä mainituista riskeistä.

οperustua selkeästi kysyntälähtöiseen lähestymistapaan (alhaalta ylöspäin): kumppanimaassa toimivat asiantuntijat yksilöivät systemaattisesti maakohtaiset tarpeet kaikilla CBRN-riskialoilla tarpeiden arviointivälineistön avulla (esim. puuteanalyysi); tämän jälkeen asiantuntijat asettavat kansallisessa toimintasuunnitelmassa etusijalle toimenpiteet, jotka on toteutettava riskeihin ja uhkiin puuttumista silmällä pitäen; lopuksi asiantuntijat laativat tarpeiden mukaan räätälöityjä hanke-ehdotuksia, joiden tarkoituksena on puuttua havaittuihin tarpeisiin ja poistaa aukkokohdat hankkeisiin liittyvistä riskejä lieventävistä järjestelmistä

οpainottaa nimenomaisesti alueellista yhteistyötä kumppanimaiden välillä: aloitteen avulla kumppanimaissa luotu asiantuntemus ja valmiudet on jaettu alueellisella tasolla.

  Laatikko 1

Esimerkkejä aloitteen kohteena olevista CBRN-riskeistä:

–kemialliset riskit: sellaisten kemiallisten materiaalien laiton kauppa, joita saatetaan käyttää teolliseen ja/tai rikolliseen toimintaan (”kaksikäyttötuotteet”)

–biologiset riskit: lintuinfluenssan kaltaiset epidemiat, jotka ovat nopeasti useisiin eri maihin leviäviä infektiotauteja

–säteilyriskit: sairaalajäte, kuten sädehoidossa käytetyt aineet

–ydinriskit: Fukushiman tyyppiset tapaukset, joissa radioaktiivista ainetta pääsee ympäristöön onnettomuuden seurauksena.

18

Kaikkien mainittujen uusien toimintaperiaatteiden tarkoituksena oli lisätä kumppanimaiden sitoutumista ja parantaa näin aloitteen kestävyyttä. Tarkoituksena oli, että toimenpiteiden tulokset kestävät entistä todennäköisemmin myös EU-rahoituksen päätyttyä.

19

Turvallisuusalan alueellinen yhteistyö on aloitteen keskeinen ominaispiirre. Euroopan ulkoasiainhallinnolla ja komissiolla oli hyviä perusteita sille, että alueellinen yhteistyö sisällytettiin aloitteeseen ja asetettiin painopisteeksi

a)riskit, joihin aloitteen avulla puututaan, ovat luonteeltaan valtioiden rajat ylittäviä; kemiallisten onnettomuuksien tai lintuinfluenssan kaltaisten epidemioiden vaikutukset eivät pysähdy maiden rajoille

b)kumppanimaat ovat edistyneet vaihtelevasti CBRN-riskien lieventämisessä; alueellisen yhteistyön avulla edistetään parhaita käytäntöjä ja kumppanimaat voivat hyödyntää toistensa tietämystä.

20

Aloitteen avulla tavoitellut hyödyt eivät näin ollen rajoitu hankkeiden tuotoksiin. Aloitteen yhteydessä herkillä maantieteellisillä alueilla, kuten Pohjois-Afrikassa tai Lähi-idässä, sijaitsevat naapuruusmaat tapaavat keskustellaakseen ja pannakseen täytäntöön turvallisuusalaan liittyviä hankkeita. Tämä luo jo itsessään merkittävää lisäarvoa ja edistää jo sinällään yhteistyö- ja turvallisuuskulttuuria.

21

Kansainvälinen yhteisö suhtautuu aloitteeseen myönteisesti. Aloitetta ovat tukeneet YK:n turvallisuusneuvosto¹⁴, G8-ryhmän maailmanlaajuinen kumppanuusohjelma (jonka yhteydessä perustettiin osaamiskeskuksia käsittelevä työryhmä¹⁵) sekä Nato (EU tukee Vyskov’ssa Tšekin tasavallassa sijaitsevaa Naton CBRN-keskusta¹⁶).

Aloitteen organisatorinen rakenne on monimutkainen mutta yleisesti ottaen asianmukainen

22

Aloite on rakenteeltaan monimutkainen, sillä siihen osallistuu lukuisia eri tahoja, organisaatio on hajautettu, toiminta-ala maailmanlaajuinen, alueet ja kumppanimaat heterogeenisiä ja täytäntöönpanosta vastaavat EU ja YK:n elimet yhdessä (ks. kohdat 10 ja 11). Monitahoisuus kumpuaa kuitenkin jo aloitteen toteuttamiseen valitusta lähestymistavasta, joka on kattava, alueellinen ja suuntautuu alhaalta ylöspäin (ks. kohta 17).

23

Aloitteen täytäntöönpanoelinten (yhteinen tutkimuskeskus ja UNICRI) valinta oli hyvin perusteltu. Yhteinen tutkimuskeskus on komission sisäinen tieteellinen elin, joka tarjoaa relevanttia teknistä asiantuntemusta. UNICRI voi puolestaan hyödyntää YK:n diplomaattista verkostoa lähestyessään potentiaalisia kumppanimaita ja houkutellessaan niitä osallistumaan aloitteeseen. Liitteessä IV esitetään perustelut täytäntöönpanoelinten valinnalle, niiden erityisasiantuntemuksen alat ja niille osoitetut pääasialliset tehtävät.

24

Toimiin osallistuu laaja joukko eri elimiä, mutta siitä huolimatta niiden tehtävät ja vastuualueet on määritetty selkeästi ja jokaisella elimellä on oma roolinsa (ks. kohdat 10 ja 11).

25

Kumppanimaat valitsevat itse kansalliset tietokeskuksensa ja perustavat kansalliset tiimit yhteisen tutkimuskeskuksen ja UNICRIn antamien ohjeiden ja suositusten mukaisesti. Tämä autonomia on ratkaisevan tärkeää aloitteen hyväksymisen kannalta ja vastaa aloitteen yleistä kysyntälähtöistä lähestymistapaa.

26

Euroopan ulkosuhdehallinto ja komissio valitsivat ymmärrettävästi aloitteen toteutuskohteiksi alueita lähinnä EU:n ja/tai assosioituneiden maiden naapuruusmaista (ks. liite II). Toimiin osallistuu kuitenkin lukuisia maita ja alueita, joten hyödyllisiä hankkeita koskevat rahoituspyynnöt saattavat hyvinkin ylittää käytettävissä olevat rajalliset resurssit. Etusijalle saatetaan joutua asettamaan EU:n turvallisuuden kannalta merkityksellisimmät hankkeet, jotta kyetään varmistamaan käytettävissä olevien varojen hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla.

27

Alueellisten sihteeristöjen tekninen asiantuntemus on tällä hetkellä vähäistä (ks. kohta 10). Näin ollen niiden on vaikea huolehtia kaikista tehtäväalueistaan, kuten esimerkiksi osallistua hanke-ehdotusten laadintaan ja hiomiseen ja myöhemmin hanketäytäntöönpanon helpottamiseen.

28

Kumppanimaissa toimiville EU:n edustustoille tiedotetaan säännöllisesti aloitteesta, mutta edustustoilla ei vielä toistaiseksi ole riittävän aktiivista roolia. Niillä on alueellisten sihteeristöjen ja kansallisten tietokeskusten tukemiseen tarvittava asiantuntemus. Ennen kaikkea niillä on diplomaattinen asiantuntemus, jonka avulla kumppanimaissa voidaan antaa ja ylläpitää korkean tason poliittista tukea ja lisätä tietoisuutta EU:n toiminnasta.

Hallintojärjestelmiä on perustettu, mutta puutteita ilmenee yhä

Täytäntöönpanosuunnitelmaan liittyvät viipeet

29

Euroopan ulkosuhdehallinto ja EuropeAid eivät ottaneet aloitteen luontaista monimutkaisuutta huomioon täytäntöönpanosuunnitelmaa laatiessaan (ks. liite III). Rakenteiden perustaminen kumppanimaihin kesti odotettua pidempään. Tämä johtui poliittisista olosuhteista ja kansallisen korkean tason tuen vaihtelevasta määrästä, kumppanimaiden heterogeenisestä luonteesta, maiden vaihtelevasta aiemmasta kokemuksesta CBRN-riskien lieventämisen alalla sekä relevanttien rakenteiden (esim. kansalliset tiimit) perustamisen vaihtelevasta edistymisestä.

30

Tilanteen monimutkaisuus viivästytti paitsi kansallisten tietokeskusten nimittämistä, myös kansallisten tiimien perustamista.

31

Täytäntöönpanosuunnitelmassa määritettiin muun muassa joukko vaiheita, jotka etenivät tarkoitusta varten kehitetyn välineistön avulla tapahtuvasta tarpeidenarvioinnista kansallisiin toimintasuunnitelmiin. Toimintasuunnitelmien jälkeen laadittiin puolestaan hanke-ehdotukset, joiden tarkoituksena oli vastata yksilöityihin tarpeisiin.

32

Tarpeiden arviointivälineistön avulla pyrittiin yksilöimään systemaattisesti erityiset maakohtaiset riskit kaikilla CBRN-riskialueilla. Välineistön kehittäminen oli suunnitteilla jo vuonna 2010 EuropeAidin ja UNICRIn välillä tehdyssä sopimuksessa. Aloitteen täytäntöönpanoviiveiden takia (ks. kohdat 29 ja 30) EuropeAid sisällytti aloitteen toteuttamisen uudelleen vuoden 2012 toimintasuunnitelmaansa.

33

EuropeAidin näkemyksen mukaan UNICRI ei ollut ottanut välineistön kehittelyssä riittävän hyvin huomioon kumppanimaiden hallinnollisia valmiuksia, minkä seurauksena lopputuote oli liian monimutkainen. Tästä syystä EuropeAid siirsi välineistön kehittelytehtävän maaliskuussa 2013 yhteiselle tutkimuskeskukselle, joka toimitti siitä uuden, yksinkertaistetun version joulukuussa 2013. Välineistöä testattiin ensin kolmessa kumppanimaassa, ja se otettiin käyttöön täydessä laajuudessa vuoden 2014 alussa. Nyt käytössä on kaksi välineistöä, joiden avulla kumppanimaat voivat laatia kansalliset toimintasuunnitelmansa.

34

Tarpeidenarvioinnin jälkeen on laadittava kansalliset toimintasuunnitelmat. Toimintasuunnitelmien avulla voidaan edistää toimenpiteitä, joita on toteutettava katastrofivalmiuksien, ennaltaehkäisyn, havaitsemisen ja lieventämisen osalta yksilöityjen tarpeiden osalta. Vuoden 2013 loppuun mennessä viisi kumppanimaata oli laatinut toimintasuunnitelmaluonnoksen.

35

Näiden viipeiden seurauksena Euroopan ulkosuhdehallinto ja EuropeAid eivät kyenneet pysymään suunnitellussa täytäntöönpanoaikataulussa. Hankkeita oli käynnistetty ennen tarpeidenarviointia ja kansallisten toimintasuunnitelmien laadintaa.

Hankkeiden valinta- ja täytäntöönpanojärjestelmät ovat käytössä, mutta kumppanimaiden on osallistuttava niihin tiiviimmin

36

Suurin osa hanke-ehdotuksista on peräisin kumppanimailta tai alueellisilta sihteeristöiltä, mutta joitakin hankkeita valitaan myös täytäntöönpanoelinten ehdotusten pohjalta. Täytäntöönpanoelinten hanke-ehdotukset saattavat elävöittää aloitetta, mutta menettely ei ole alhaalta ylöspäin -lähestymistavan mukainen.

37

Yhteinen tutkimuskeskus käy läpi kaikki hanke-ehdotukset ja varmistaa yhdessä EuropeAidin kanssa, että ehdotuksiin sisältyvät SMART-tavoitteet¹⁷ ja indikaattorit. Ensimmäisen hankkeiden valintamenettelyn yhteydessä EuropeAid, UNICRI ja yhteinen tutkimuskeskus muuttivat ehdotuksia yhdistämällä osan niistä ja hylkäsivät osan ehdotuksista. Asiasta ei aina ilmoitettu ehdotusten esittäjille. Tilanne heikensi sitoutumista hankkeisiin ja on haitannut aloitteen kehittämistä.

38

Aloitteeseen osallistuvat kumppanimaat ovat voineet toukokuusta 2013 alkaen ehdottaa hankkeita pitkin vuotta. Aiemmin siihen oli mahdollisuus vain kerran vuodessa. EuropeAid hyväksyy hankkeet tapauskohtaisesti kumppanimaiden, alueellisten sihteeristöjen ja relevanttien asiantuntijoiden kanssa käytävien keskustelujen perusteella. Keskustelujen yhteydessä osallistujat varmistavat, että hanke-ehdotuksilla on alueellinen ulottuvuus. Kumppanimaat suhtautuivat myönteisesti uuteen lähestymistapaan. Sen myötä maat osallistuvat tiiviimmin menettelyihin, jotka johtavat myönteisiin hankerahoituspäätöksiin. Kumppanimaat ovat kuitenkin huolissaan siitä, että kestää kauan ennen kuin hanke-ehdotukset pannaan täytäntöön. Ne toivoisivat parannusta tilanteeseen.

39

Huhtikuuhun 2014 mennessä oli valittu 40 hanketta (ks. liite V). Ensimmäisten hankkeiden täytäntöönpano käynnistyi 1. tammikuuta 2013. Useimmat hankkeet liittyivät tiedotustoimiin, verkostoitumiseen, tiedonsiirtoon, koulutukseen, valmiuksien kehittämiseen ja lainsäädännön kehittämispuitteisiin (ks. esimerkki laatikossa 2).

40

UNICRIn vastuulle annettiin aloitteen ensimmäisten 19 hankkeen hallinnointi. Tehtäviin kuului hankkeen täytäntöönpanosta vastaavien tahojen valinta ja sopimuksenteko asianomaisten tahojen kanssa YK:n sääntöjen mukaisesti. Tämä merkitsi, että toimiin saattoivat osallistua kaikki voittoa tavoittelemattomat tarvittavan asiantuntemuksen omaavat organisaatiot eri puolilta maailmaa. Vuonna 2012 EuropeAid otti vastuulleen uusien hankkeiden hallinnoinnin. Tarkoituksena oli puuttua joidenkin EU:n jäsenvaltioiden ilmaisemiin huolenaiheisiin. Kyseiset maat halusivat omien asiantuntijoidensa osallistuvan toimiin tiiviimmin ja halusivat korostaa EU:n roolia rahoittajana.

41

Koska EuropeAid on vastuussa hankkeiden täytäntöönpanon organisoinnista, hankkeiden täytäntöönpanosta huolehtivat konsortiot koostuvat EU:n jäsenvaltioiden virastoista, elimistä ja asiantuntijoista. Konsortioissa on mukana vain hyvin pieni määrä kumppanimaita edustavia virastoja, elimiä tai asiantuntijoita, vaikka niillä on joissakin tapauksissa laaja-alainen kokemus asianomaisista aihealueista. Tilanne saattaa estää kumppanimaiden sitoutumista toimenpiteisiin ja heikentää samalla hanketulosten kestävyyttä. Kumppanimaiden CBRN-alan toimijoille olisi eduksi, jos niiden omaa asiantuntemusta hyödynnettäisiin enemmän toimenpiteiden yhteydessä. Tämä lukeutui aloitteen päätavoitteisiin.

    Laatikko 2

  Hanke-esimerkki

Otsikko
Hanke nro 5: Tiedon lisääminen ja parhaiden käytäntöjen siirtäminen CBRN-materiaalien tuonnin ja viennin seurannasta

Kohdealue
Atlanttiin rajoittuva Länsi-Afrikka, Keski-Aasia, Lähi-itä ja Pohjois-Afrikka

Täytäntöönpanija
Saksan vientivalvontavirasto BAFA (Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle), Saksa

Aika
1.1.2013–31.12.2014

Budjetti (euroa)
1 440 000

Tavoitteet

1.Tehostaa maiden valmiuksia tuonti- ja vientivalvonnan alalla kehittämällä erityisiä menettelyjä ja ohjeita, joiden avulla pyritään havaitsemaan rajojen yli kulkevat laittomat CBRN-materiaalilähetykset.

2.Rakentaa luottamusta esim. niiden yksiköiden ja virastojen keskuudessa, jotka osallistuvat tuonnin ja viennin sääntelyyn kansallisella ja alueellisella tasolla.

3.Kehittää kestävä tiedonvaihtojärjestelmä, jota sovelletaan lukuisiin eri maihin ja hallintorakenteisiin ja jonka perustana ovat CBRN-materiaalien tuontia ja vientiä koskevat vapaasti saatavilla olevat välineistöt.

4.Parantaa alueellista virastojen välistä yhteistyötä ja standardointia tuontia ja vientiä koskevien kansainvälisten valvontamenettelyjen ja -ohjeiden kanssa.

Päätöksenteko- ja täytäntöönpanoelimet tekevät kahdenvälistä yhteistyötä, mutta laajemman strategisen yhteistyön foorumi puuttuu

42

Alkuvaiheessa perustettiin koordinointikomitea, johon koottiin edustajia päätöksentekoelimistä (Euroopan ulkosuhdehallinto ja EuropeAid) ja täytäntöönpanoelimistä (yhteinen tutkimuskeskus ja UNICRI) keskustelemaan käynnissä olevasta aloitteen perustamisprosessista, alueellisista painopisteistä, UNICRIn toteutettavaksi valittavista hankkeista jne. Kun UNICRIn hankkeiden valinta oli saatu päätökseen, komitea lopetti toimintansa. Komitean lakkauttamisen jälkeen toimiin osallistuvat tahot ovat tehneet lähinnä kahdenvälistä yhteistyötä.

43

Useat toimiin osallistuvat elimet katsoivat, että niiden välistä yhteistyötä, koordinointia ja kommunikointia olisi varaa parantaa esimerkiksi käynnistämällä koordinointikomitean toiminta uudelleen laajemman strategisen yhteistyöfoorumin luomista silmällä pitäen. Komitea voisi osallistua ongelmien selvittämiseen ja painopisteiden asettamiseen nopeammin, jolloin vältyttäisiin lukuisilta kahdenvälisiltä keskusteluilta.

44

CBRN-alan hankkeita voidaan osaamiskeskusaloitteen lisäksi rahoittaa myös esim. Kansainvälisen atomienergiajärjestön tai EU:n jäsenvaltioissa toimivien virastojen avulla.

45

Komissiolla ei ole kokonaiskäsitystä kaikista turvallisuuspolitiikan eri välineiden avulla rahoitetuista hankkeista eikä myöskään muiden rahoittajien rahoittamista CBRN-riskien lieventämistoimista.

Seurantajärjestelmä on perustettu

46

EuropeAid on perustanut aloitetta varten seurantajärjestelmän, joka pohjautuu keskeisiin tulos- ja vaikutusindikaattoreihin. EuropeAid suorittaa myös hankeseurantaa yhteisen tutkimuskeskuksen ja UNICRIn avulla. Myös EuropeAidin vuotuisessa toimintakertomuksessa annetaan tietoa aloitteen täytäntöönpanosta.

47

Yhteinen tutkimuskeskus on perustanut huolellisesti laaditun ja kattavan internet-sivuston, jonka avulla sidosryhmät saavat päivitettyä tietoa hanke-ehdotuksista, hankkeiden valinnasta ja täytäntöönpanosta.

48

Joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanosta annettavassa puolivuosittaisessa tilanneselvityksessä¹⁸ neuvosto raportoi CBRN-riskien lieventämisestä ja muun muassa osaamiskeskusaloitteesta.

49

Hankkeet käynnistyivät vasta vuonna 2013 (ks. kohta 39), joten käytössä olevan seurantajärjestelmän vaikuttavuutta on vielä liian varhaista arvioida.

13Tässä yhteydessä puhutaan rahoittajien rahoittamien toimenpiteiden ”kestävyydestä”.

14YK:n turvallisuusneuvoston lausunto, jossa tuetaan EU:n osaamiskeskuksia, 12. huhtikuuta 2012.

15Global Partnership: Against the Spread of Materials and Weapons of Mass Destruction: President’s Report for 2013, ulko- ja kansainyhteisöasiain ministeriö, Lontoo, joulukuu 2013.

16Ks. lisätietoja: http://www.jcbrncoe.cz/.

17SMART-tavoitteiden tulisi olla täsmällisiä, mitattavissa ja toteutettavissa olevia, asiaan kuuluvia ja ajallisesti määrättyjä (specific, measurable, attainable, relevant, and time-bound).

18Viimeisin selvitys julkaistiin 25. helmikuuta 2014 Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 54.

Johtopäätökset ja suositukset

Johtopäätökset

50

Tarkastuksen pääkysymyksen osalta tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EU:n CBRN-osaamiskeskusaloitteen avulla voidaan lieventää vaikuttavalla tavalla EU:n ulkopuolelta aiheutuvia kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinriskejä, mutta useat osa-alueet vaativat vielä viimeistelyä.

51

Tilintarkastustuomioistuin esittää kolmen alakysymyksen osalta seuraavat johtopäätökset:

a)Aloitteen peruslähtökohtana on perusteellinen analyysi. Sen avulla puututaan aiemmassa Tacis-ohjelmassa yksilöityihin puutteisiin. Aloitteen lähtökohta on kattava ja kysyntälähtöinen, ja sen yhteydessä painotetaan nimenomaisesti alueellista yhteistyötä. Nämä tekijät mahdollistavat sen, että Euroopan turvallisuusstrategiassa määritettyihin ja joukkotuhoaseiden leviämisen vastaiseen Euroopan unionin strategiaan perustuviin prioriteetteihin voidaan vastata pitkällä aikavälillä. Mainittuihin prioriteetteihin ei aiemmin ollut puututtu. Aloitteeseen osallistuvat kaikki sidosryhmät kumppanimaissa jo hyvin varhaisessa vaiheessa. Tämä edistää aloitteen kestävyyttä ja kumppanimaiden sitoutumista aloitteen kohteena olevilla lukuisilla alueilla.

b)Aloitteen organisatorinen rakenne on monimutkaisuudestaan huolimatta yleisesti ottaen asianmukainen. Tietyt mukautukset ovat kuitenkin tarpeen. Aloitteesta vastanneet kaksi täytäntöönpanoelintä ja aloitteen kohteena olleet alueet oli valittu hyvin perustein, ja molemmilla täytäntöönpanoelimillä oli oma erityinen roolinsa. Alueellisten sihteeristöjen tekniset valmiudet olivat kuitenkin puutteelliset. EU:n edustustot eivät hyödynnä riittävissä määrin asemaansa edistääkseen kumppanimaalle annettavaa toimintapoliittista tukea. Ne eivät myöskään tee riittävästi yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden kanssa.

c)Käytössä on asianmukainen hallintojärjestelmä, joka alkaa olla operatiivinen. Jotkin aloitteen osa-alueet kuitenkin viivästyivät. Alkuperäisessä täytäntöönpanosuunnitelmassa ei kiinnitetty riittävästi huomiota aloitteen monimutkaiseen perusrakenteeseen. Tämä merkitsi, että täytäntöönpanosuunnitelmaa ei voitu soveltaa täysimittaisesti, sillä keskeisiä osa-alueita, kuten tarpeidenarviointeja, ei ollut hankkeiden valintamenettelyn alkaessa saatu vielä päätökseen. Kumppanimaat eivät hankkeen varhaisessa vaiheessa olleet vielä riittävän tiiviisti mukana hankkeiden valinnassa. Jotkin hankkeet edistyvät ja niitä varten on perustettu seurantajärjestelmät. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että päätöksentekoelimet (Euroopan ulkosuhdehallinto ja EuropeAid) ja täytäntöönpanoelimet (yhteinen tutkimuskeskus ja UNICRI) tekevät pelkästään kahdenvälistä yhteistyötä.

Suositukset

52

Aloitteen nykyisen rakenteen osalta Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission olisi

οkeskitettävä EU:n rahoitus EU:n turvallisuuden kannalta merkityksellisimmille alueille, jotta toimista saadaan suorin mahdollinen hyöty

οparannettava alueellisten sihteeristöjen valmiuksia lisäämällä teknistä asiantuntemusta

οlaajennettava EU:n edustustojen roolia etenkin maissa, joihin on perustettu alueellisia sihteeristöjä.

53

Hankkeiden hallinnoinnin osalta komission olisi

οryhdyttävä toimenpiteisiin, joiden avulla kumppanimaita saataisiin hankkeiden käynnistämisen lisäksi mukaan myös niiden täytäntöönpanoon; tämä lisäisi kumppanimaiden sitoutumista toimenpiteisiin ja varmistaisi niiden kestävyyden

οpyrittävä edelleen parantamaan menettelyjä, jotta hanke-ehdotusten esittämisen ja hanketäytäntöönpanon väliin jäävää aikaa kyettäisiin lyhentämään

οparannettava päätöksenteko- ja täytäntöönpanoelinten välistä yhteistyötä esimerkiksi käynnistämällä koordinointikomitean toiminta uudelleen.

Tilintarkastustuomioistuimen III jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Karel Pinxtenin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 7. lokakuuta 2014 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
presidentti

Liitteet

Liite I

Aloitteen rakenne

Liite II

Alueelliset sihteeristöt

Lyhenne englanniksi: | Alue | Osallistujamaat
SEA | Kaakkois-Aasia | Brunei Darussalam, Kambodža, Indonesia, Laosin demokraattinen kansantasavalta, Malesia, Myanmar, Filippiinit, Singapore, Thaimaa, Vietnam
AAF | Atlanttiin rajoittuva Länsi-Afrikka | Norsunluurannikko, Gabon, Liberia, Mauritania, Marokko, Senegal, Togo
NA | Pohjois-Afrikka | Algeria, Libya, Marokko, Tunisia
SEE | Kaakkois-Eurooppa, Etelä-Kaukasia, Moldova ja Ukraina | Albania, Armenia, Bosnia ja Hertsegovina, entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Georgia, Moldova, Montenegro, Serbia, Ukraina
CA | Keski-Aasia | Kirgisia, Tadžikistan, Uzbekistan
ME | Lähi-itä | Irak, Jordania, Libanon
ECA | Itä- ja Keski-Afrikka | Burundi, Kongon demokraattinen tasavalta, Ghana, Kenia, Ruanda, Seychellit, Uganda, Sambia

Neuvottelut käynnissä:

GCC
Persianlahden yhteistyöneuvosto
Määritetään myöhemmin

Liite III

Aloitteeseen liittyvät yksittäiset osa-alueet ja siihen osallistuvat elimet

Liite IV

Aloitteen täytäntöönpanoelimet

Yhteinen tutkimuskeskus
UNICRI

Koko nimi
Yhteisen tutkimuskeskuksen pääosasto
YK:n alueidenvälinen rikollisuuden ja oikeuden tutkimuslaitos

Toimipaikka
Bryssel, Belgia; lisäksi seitsemän muuta tutkimuslaitosta
Torino, Italia

Toiminta-ala
Tieteellinen tutkimus, jonka alkuperäisenä erityispainopisteenä olivat ydin- ja säteilyalan kysymykset
Rikosten ennaltaehkäisy ja rikosoikeus

Kotisivu
http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10
http://www.unicri.it/

Täytäntöönpanoelimen valintaperusteet

–Relevantti tekninen taitotieto

–Onnistunut yhteistyö aiemmissa ohjelmissa

–Kansainvälinen tunnustus alan asiantuntijaelimenä

–Kokemus hankehallinnoinnista

–Asiantuntemus rikos- ja oikeusasioissa

–Taitotieto valmiuksien kehittämisestä EU:n ulkopuolisissa maissa

–Aikaisempi yhteistyö Euroopan komission kanssa

–YK:n elimen toiminta on tarpeen, koska aloite liittyy kumppanimaille arkaluontoisiin turvallisuusalan kysymyksiin

Aloitteenpäätehtävät

–Tekninen ja tieteellinen tuki

–Hanke-ehdotusten laadinnan tukeminen, teknisten eritelmien suunnittelu mukaan luettuna

–EuropeAidin tuki hankkeiden valintaan

–Hankkeita ja aloitetta kokonaisuudessaan koskevien seurantamekanismien perustaminen ja ylläpito

–Tarpeidenarvioinnin suorittaminen yhdessä kumppanimaiden kanssa

–Menetelmiin liittyvä valmistelu

–Alueellisten sihteeristöjen perustaminen ja vakituisen henkilöstön asettaminen sihteeristöihin

–Kumppanimaiden rakenteiden perustamista koskeva tuki (kansalliset tietokeskukset, kansalliset tiimit)

–Kansallisten toimintasuunnitelmien laadinta yhdessä kumppanimaiden kanssa

–Alueellisten keskustelutilaisuuksien järjestäminen, jotta kyetään varmistamaan alueellinen yhteistyö ja tukemaan hanke-ehdotusten laatimista

Liite V

Aloitteen avulla tällä hetkellä täytäntöön pantavat hankkeet¹

Hankkeen nro
Otsikko
Täytäntöönpanokausi
Budjetti euroina
Maat / alueet

Hanke 040
Terveyslaboratorioiden tukeminen mahdollisten biologisten riskien minimoimiseksi
1.1.2014–31.12.2016
4 495 712
Keski-Aasia, Lähi-itä, Kaakkois-Eurooppa, Etelä-Kaukasia, Moldova ja Ukraina

Hanke 039
Terveysturvan parantaminen satamissa, lentokentillä ja rajanylityspaikoilla
23.7.2013–22.7.2015
1 500 000
Keski-Aasia, Lähi-itä, Pohjois-Afrikka, Kaakkois-Eurooppa, Etelä-Kaukasia, Moldova ja Ukraina

Hanke 038
Kaksikäyttötuotteiden vientivalvontaa koskeva kenttätyö
1.1.2014–31.12.2015
2 500 000
Keski-Aasia, Lähi-itä

Hanke 037
MEDILABSECURE – Eläin- ja ihmisviruksia tutkivien laboratorioiden ja lääketieteellistä entomologiaa koskevien verkostojen perustaminen
6.1.2014–5.1.2018
3 626 410
Lähi-itä, Pohjois-Afrikka, Kaakkois-Eurooppa, Etelä-Kaukasia, Moldova ja Ukraina

Hanke 036
Välimeren alueen epidemiologien koulutusohjelman (MEdiPIET) kehittäminen ja konsolidointi
1.1.2014–31.12.2017
6 400 000
Lähi-itä, Pohjois-Afrikka, Kaakkois-Eurooppa, Etelä-Kaukasia, Moldova ja Ukraina

Hanke 035
Vaarallisten kemiallisten ja biologisten jätteiden käsittely
1.1.2014–30.6.2017
3 871 800
Atlanttiin rajoittuva Länsi-Afrikka, Pohjois-Afrikka

Hanke 034
CBRN-valmiuksien ja kemiallisten ja lääketieteellisten hätävalmiuksien parantaminen
1.1.2014–31.12.2016
3 914 034
Lähi-itä

Hanke 033
CBRN-alaa koskevan kansallisen lainsäädäntökehyksen vahvistaminen ja erityis- sekä teknisen koulutuksen tarjoaminen CBRN-valmiuksien parantamiseksi
15.9.2013–14.9.2016
2 699 069
Atlanttiin rajoittuva Länsi-Afrikka, Itä- ja Keski-Afrikka

Hanke 032
Välimeren aluetta koskeva kentällä toimivien epidemiologien koulutusohjelma (MediPIET)
1.1.2013-31.12.2014
440 000
Atlanttiin rajoittuva Länsi-Afrikka, Lähi-itä, Pohjois-Afrikka, Kaakkois-Eurooppa

Hanke 031
Yliopisto- ja instituuttiverkosto, jonka tarkoituksena on tiedottaa kemiallisiin aineisiin liittyvistä kaksikäyttöongelmista
1.1.2013–31.12.2014
800 000
Kansainvälinen

Hanke 030
Rikosoikeudellisen ydinmateriaalitutkimuksen alan osaamisverkosto Kaakkois-Aasian alueella
1.1.2013–31.12.2014
600 000
Kaakkois-Aasia

Hanke 029
Alueellisten inhimillisten resurssien kehittäminen ydinturvallisuuden, turva-alan ja turvallisuusvalvonnan osalta Thaimaassa toteutettavan maisterintutkintotason koulutusohjelman avulla
1.1.2013–31.12.2014
340 000
Kaakkois-Aasia

Hanke 028
Ydin- ja säteilymateriaaleja koskevan yhdennetyn kansallisen turvajärjestelmän kehittämisen tukeminen
1.1.2013–31.12.2014
1 000 000
Kaakkois-Aasia

Hanke 027
Biologisten riskien hallinta
1.1.2013–31.12.2014
480 000
Kaakkois-Aasian maat

Hanke 026
Kansallisten CBRN-alan lainsäädäntöpuitteiden vahvistamisen edellytykset
1.1.2013–31.12.2014
300 000
Libanon, Tunisia

Hanke 025
Tiedon lisääminen ja parhaiden käytäntöjen siirtäminen bioturvallisuuden/biouhkilta suojautumisen/biologisten riskien hallinnan aloilla
1.1.2013–31.12.2014
480 000
Lähi-itä

Hanke 024
Ydin- ja säteilymateriaalien havaitsemista ja hallintaa ja väestön niiltä suojaamista koskevan menetelmän kehittäminen
1.1.2013–31.12.2014
600 000
Mauritania, Marokko, Senegal

Hanke 023
Kemiallisia. biologisia, säteily- ja ydinuhkia aiheuttaviin aineisiin liittyvien havainnointi- ja toimintavalmiuksien kehittäminen
1.1.2013–31.12.2014
500 000
Balkanin alueen maat Lähi-itä, Pohjois-Afrikka ja Kaakkois-Aasia

Hanke 022
CBRN-onnettomuuksien yhteydessä toteutettavista ensitoimista vastaaville tahoille annettava tekninen erikoiskoulutus
1.1.2013–31.12.2014
700 000
Atlanttiin rajoittuva Länsi-Afrikka, Kaakkois-Aasia

Hanke 021
Alueellisten rajavalvontavalmiuksien tukeminen CRN-materiaalien yksilöimiseksi ja havaitsemiseksi
1.1.2013–31.12.2014
700 000
Atlanttiin rajoittuva Länsi-Afrikka, Kaakkois-Aasia

Hanke 019
Turvallisten tiedonhallintajärjestelmien ja tiedonvaihtomekanismien luomiseen ja parantamiseen tähtäävien menettelyiden ja ohjeiden kehittäminen sääntelyvalvonnan piiriin kuuluvien CBRN-materiaalien osalta
3.1.2013–2.1.2015
400 000
Kansainvälinen

Hanke 018
Kansainvälinen yliopisto- ja instituuttiverkosto, jonka tarkoituksena on tiedottaa bioteknologian alaan liittyvistä kaksikäyttöongelmista
1.1.2013–31.12.2014
399 719
Kansainvälinen

Hanke 017
Ghanassa ja Keniassa kehitettävä kansallinen valmiussuunnitelma, jonka avulla pyritään vastaamaan laittomiin toimiin, joihin liittyy kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinmateriaaleja
15.5.2013–14.5.2015
240 000
Ghana ja Kenia

Hanke 016
Ydinmateriaaleja koskevan yhdennetyn kansallisen turvajärjestelmän kehittämisen tukeminen
1.1.2013–31.12.2014
400 000
Pohjois-Afrikka

Hanke 015
Laboratorioiden bioturvallisuuden ja biouhkilta suojautumisen parantaminen kehitettävän laboratorioiden ISO-järjestelmän avulla
Tarjousmenettely kesken
480 000
Kaakkois-Aasian maat

Hanke 014
Ensitoimiin liittyvien valmiuksien parantamiseen tarkoitettu tekninen erikoiskoulutus
4.1.2013–3.1.2015
400 000
Kaakkois-Eurooppa, Etelä-Kaukasia, Moldova ja Ukraina

Hanke 013
Valmiuksien parantaminen ja tiedottaminen, jotta Saharan eteläpuolisessa Afrikassa kyettäisiin yksilöimään paremmin kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinmateriaaleja koskevat uhat ja vastaamaan niihin
1.1.2013–31.12.2014
319 924
Itä- ja Keski-Afrikka

Hanke 012
EU:n ja Kaakkois-Aasian maiden välinen tiedonvaihto bioturvallisuuden ja biouhkilta suojautumisen aloja koskevan lainsäädännön ja säännösten lujittamisesta sekä alueellisiin osaamiskeskuksiin perustuvat relevantit laboratorioiden hallintojärjestelmät – vaihe 2
4.1.2013–3.1.2015
320 000
Kaakkois-Aasian maat

Hanke 011
Kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinmateriaalien väärinkäyttöriskeihin liittyvien hyvien käytäntöjen ja laitosten välisten menettelyiden edistäminen
1.1.2013–31.12.2014
1 915 452
Pohjois-Afrikan ja Balkanin alueen maat Lähi-itä, Kaakkois-Aasia

Hanke 010
CBRN-riskien lieventämistä koskevien verkko-opiskelukurssien kehittäminen
1.1.2013–31.12.2014
388 451
Kansainvälinen

Hanke 009
CBRN-tapahtumia koskeva Libanonin kansallinen valmiussuunnitelma
1.1.2013–31.12.2014
159 900
Libanon

Hanke 008
Kansallisten CBRN-alan lainsäädäntöpuitteiden vahvistamisen edellytykset
1.1.2013–31.12.2014
800 000
Kaakkois-Aasian maat

Hanke 007
Bioturvallisuuden ja biouhkilta suojautumisen alaan liittyvät ohjeet, menettelyt ja standardointi
1.1.2013–31.12.2014
1 199 576
Kaakkois-Aasian ja Balkanin alueen maat Moldova

Hanke 006
Tiedon lisääminen ja parhaiden käytäntöjen siirtäminen kemiallisten ja biologisten jätteiden käsittelyn alalla
1.1.2013–31.12.2014
480 000
Kaakkois-Aasia

Hanke 005
Tiedon lisääminen ja parhaiden käytäntöjen siirtäminen CBRN-materiaalien tuonnin ja viennin seurannasta
1.1.2013–31.12.2014
1 440 000
Atlanttiin rajoittuva Länsi-Afrikka, Keski-Aasia, Lähi-itä, Pohjois-Afrikka

Hanke 004
Tiedon lisääminen ja parhaiden käytäntöjen siirtäminen laitosten välisten CBRN-valmiuksien osalta
1.1.2013–31.12.2014
959 675
Kaakkois-Aasia, Kaakkois-Eurooppa, Etelä-Kaukasia, Moldova ja Ukraina

Hanke 003
Tiedon lisääminen ja parhaiden käytäntöjen siirtäminen bioturvallisuuden/biouhkilta suojautumisen/biologisten riskien hallinnan aloilla
1.1.2013–31.12.2014
1 920 000
Atlanttiin rajoittuva Länsi-Afrikka, Pohjois-Afrikka, Kaakkois-Aasia, Kaakkois-Eurooppa, Etelä-Kaukasia, Moldova ja Ukraina

Hanke 002
Kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinuhkia aiheuttaviin aineisiin liittyvien havainnointi- ja toimintavalmiuksien kehittäminen
1.1.2013–31.12.2014
160 000
Balkanin maat

Hanke 001
Rikostentorjuntaan liittyvien valmiuksien yksilöinti ja parantaminen järjestäytyneen rikollisuuden ja kemiallisten aineiden laittoman kaupan osalta, toimista vastaaville tullivirkailijoille tarkoitettu koulutus ja välineistö mukaan lukien
1.1.2013–31.12.2014
640 000
Balkanin maat

Pilottihanke 2
Pilottihanke 2
Lainsäädännön ja säännösten lujittaminen bioturvallisuuden, biouhkilta suojautumisen ja laboratorioiden hallintajärjestelmien aloilla
1.1.2011–30.11.2012
375 000
Kaakkois-Aasian maat

Pilottihanke 1
Pilottihanke 1
Ydinmateriaalien laittoman kaupan torjuntavalmiuksien parantaminen
1.1.2011–30.6.2012
375 000
Kaakkois-Aasian maat

1 http://www.cbrn-coe.eu/Projects.aspx

Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission vastaus

Tiivistelmä

VII

Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto suhtautuvat myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen päätelmiin ja ovat samaa mieltä siitä, että aloitteessa on vielä viimeisteltäviä osia. Vapaaehtoisuuteen ja alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan perustuvan aloitteen täytäntöönpanossa on edistytty hyvin. Lähestymistapa tarvitsee kuitenkin aikaa kypsyäkseen, ja sitä tulisi kehittää jatkuvasti. Kaikki tarvittavat välineet on saatu käyttöön. Näihin kuuluvat muun muassa tarvittavien rakenteiden perustaminen lähes kaikille alueille, keskustelutilaisuuksien pitäminen, tarvearviointikyselylomake, eri alueiden hankerahoitus, hankkeiden täytäntöönpanon ja arvioinnin seurantatoimenpiteet sekä monenlaisia näkyvyyttä tukevia välineitä. Lisäksi kumppanimaiden, täytäntöönpanovirastojen, kansainvälisten järjestöjen sekä EU:n jäsenvaltioiden yhteyspisteiden kanssa järjestetään säännöllisiä kokouksia. Ensimmäisiä kansallisia toimintasuunnitelmia laaditaan viidessä pilottimaassa. Muilla toimenpiteillä kutsutaan lisää kumppanimaita osallistumaan ohjelmaan. Yli 20 uutta kumppanimaata on ilmoittanut olevansa kiinnostunut liittymään ohjelmaan. Luotujen rakenneosien ja verkostojen avulla aloitteella saadaan taattua korkeampi turvallisuuden ja riskienhallinnan taso EU:ssa ja osallistuvissa maissa.

VIII

Aloitteella ei saavuteta ainoastaan Euroopan turvallisuusstrategian ja Euroopan unionin joukkotuhoaseiden levittämiseen liittyvän rikollisen toiminnan torjumisen strategian tavoitteita, vaan sillä vähennetään myös niin ihmisen kuin luonnon aiheuttamia kemialliseen, biologiseen sekä säteily- ja ydinturvallisuuteen (CBRN) liittyviä uhkia. Joukkotuhoaseisiin liittyvien riskien alueilla aloitteella edistetään joukkotuhoaseiden levittämisen estämistä, mutta sillä tuetaan myös laajempien CBRN-riskien alueita.

IX

Komissiolla ja UNICRIlla on erilaiset, mutta toisiaan täydentävät aloitetta tukevat ohjelmat. Hallintotiimi antaa tarvittaessa hallinnollisiin kysymyksiin liittyvää tukea. Paikan päällä annettavaa apua annetaan useille alueellisille sihteeristöille, etenkin niille, jotka toimivat unioniin liittyvissä maissa, ehdokasmaissa ja naapurimaissa.

Nyt kun verkostot ovat valmiina, komissio aikoo parantaa teknisiä valmiuksia niillä alueilla, joilla on tähän parhaat edellytykset. EU:n edustustot ovat yhä merkittävämmässä asemassa aloitteen tukemisessa. Nyt kun alhaalta ylös suuntautuva, vapaaehtoinen osallistuminen on käytössä, edustuston tuki voidaan ottaa käyttöön ilman että sitä pidettäisiin alueellista yhteistyötä lisäävänä tekijänä.

X

Kehitys on ollut hieman epätasaista, sillä kumppanimaiden valmius viedä aloitetta eteenpäin on vaihdellut.

XI

Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto kiittävät tilintarkastustuomioistuinta sen suosituksista, jotka auttavat aloitteen parantamiseen tarvittavien sisäisten toimien tehostamista.

Havainnot

21

Aloitteen vapaaehtoisuuteen perustuvaa, alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa voidaan pitää monimutkaisia turvallisuuskysymyksiä koskevan yhteistyön mallina.

26

Alueet valittiin kattavalla lähestymistavalla, johon osallistuivat ulkosuhdehallinto, komissio ja alueiden valtiot sekä EU:n jäsenvaltioiden lähettämät ja komission maksamat asiantuntijat.

Euroopan unioniin liittymässä olevien maiden, ehdokasmaiden sekä EU:n naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden suosiminen on ilmeisen johdonmukaista. Muiden alueiden riskien ja uhkien merkitystä ei tule aliarvioida, kuten Fukushima, viimeaikainen Ebola-epidemia sekä Kaakkois-Aasiasta peräisin olevat pandemiat ovat osoittaneet. Aloite on joustava, minkä ansiosta sillä voidaan vastata globaaleihin uhkiin tehokkaasti.

27

Paikan päällä annettavaa apua annetaan useille alueellisille sihteeristöille, ja etenkin niille, jotka toimivat unioniin liittyvissä maissa, ehdokasmaissa ja naapurimaissa. Tätä prosessia helpottaviin toimiin on ryhdytty.

28

Tämä on ensisijaisen tärkeä jatkotoimenpide Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä EuropeAidille, ja välineitä kehitetään parhaillaan, jotta edustustot ja jäsenvaltioiden lähetystöt pystyisivät tukemaan aloitetta paremmin.

29

Kehitys on ollut hieman epätasaista, sillä kumppanimaiden valmius viedä aloitetta eteenpäin on vaihdellut. EU:n turvallisuusprioriteetteihin ja kumppanimaiden kapasiteettiin perustuva tiettyjen alueiden suosiminen sopi täytäntöönpanopuitteisiin.

34

Kaikki aloitteen toimet perustuvat vapaaehtoisuuteen. Kumppanimaat päättävät, haluavatko ne kehittää kansallisen CBRN-toimintasuunnitelman.

35

Hankkeiden rahoitus ei sinänsä riipu siitä, onko tarvearviointi ja/tai kansallinen toimintasuunnitelma jo tehty. Joissakin tapauksissa komissio ryhtyy toimenpiteisiin, kun kumppanimaat pyytävät apua kiireellisten CBRN-riskien vähentämistä koskevien ongelmien ratkaisemisessa.

36

Täytäntöönpanovirastot ehdottivat hankkeita ainoastaan aloitteen alkuvaiheessa. Näin tapahtui, kun aloitteen alhaalta ylöspäin suuntautuvan rakenteen kehittäminen oli vielä alkuvaiheessa ja ennakoitiin tärkeitä ja kiireellisiä tarpeita.

37

Ensimmäisten kokemusten jälkeen on toteutettu toimenpiteitä, joilla parannetaan kumppanimaille suunnattua tiedotusta EU-rahoitukseen kelpaavien CBRN-hankkeiden laatuvaatimuksista. Tavoitteista ja rahoitusperusteista keskustellaan nyt säännöllisesti alueiden keskustelutilaisuuksissa, alueellisten sihteeristöjen johtajien kanssa järjestettävissä kokouksissa sekä CBRN-hankkeiden kansallisten yhteyspisteiden kanssa järjestettävissä kokouksissa. Aiemmin saadut hanke-ehdotukset olivat usein liian kapea-alaisia, ja ne keskittyivät usein vain kansalliseen eivätkä alueelliseen tasoon. Yhteinen tutkimuskeskus (JRC) seurasi yksityiskohtaisesti kaikkia hanke-ehdotuksiin tehtyjä muutoksia. Kaikki hanke-ehdotukset on arkistoitu ja niitä voidaan tarkastella milloin tahansa.

38

Muihin ohjelmiin verrattuna määräajat ovat suhteellisen lyhyitä aloitteeseen sovellettavan niin sanotun N + 1 -säännön vuoksi. Keskimäärin hankkeet alkavat 15 kuukautta komission vuosittaisen toimintaohjelmapäätöksen jälkeen.

40

Aloitteen näkyvyyden parantaminen EU:ssa on edelleen komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon tärkeä painopiste.

41

On toteutettu useita toimia, joiden tarkoituksena on kannustaa kumppanimaita osallistumaan työhön aktiivisemmin, esimerkiksi ehdottamalla täytäntöönpanosta vastaaville konsortioille, että nämä ottavat mukaan toimintaansa paikallisia asiantuntijoita.

Yhteinen vastaus 42 ja 43 kohtaan

Koordinointikomitean uudelleen perustaminen helpottaa laajemman yhteistyön tekemistä, ja komitea tulee keskittymään strategisiin suuntaviivoihin ja täytäntöönpanoa koskeviin kysymyksiin. Sen muoto saattaa vaihdella, koska täytäntöönpanokumppaneiden, kuten UNICRIn, kanssa käytyjen neuvottelujen on noudatettava komission varainhoitoasetuksia.

Kahdenvälinen yhteistyö on kuitenkin edelleen tarpeen, jotta voidaan keskustella perusteellisesti esimerkiksi sopimus- ja rahoitusasioista.

45

Komissio tekee kaiken tarvittavan koordinoidakseen EU:n CBRN-alan toimia Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella.

Koordinointia tehdään monilla eri foorumeilla, joihin kuuluvat esimerkiksi EU:n CBRN-toimintasuunnitelma, neuvoston tasolla olevat monet työvaliokunnat, G8/G7-ryhmän maailmanlaajuinen kumppanuus (johon kuuluvat pääosapuolet sekä muut kumppanit, kuten seuraavat kansainvälisten organisaatiot: IAEA, WHO, 1540-komitea, OPCW, ISTC ja STCU) tai ydinterrorismin torjuntaa koskeva maailmanlaajuinen aloite (Venäjän federaation ja Yhdysvaltojen aloite). Koordinointitoimien ansiosta komissiolla on niin hyvä yleisnäkemys kuin on mahdollista.

Päätelmät ja suositukset

50

Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto suhtautuvat myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen EU:n CBRN-osaamiskeskuksesta. Tarvitaan alueellinen, kysyntään perustuva sekä EU:n toimielimille erittäin hyödyllinen lähestymistapa.

51 a)

Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto ovat tyytyväisiä tuomioistuimen päätelmiin. Aloitteessa on vielä viimeisteltäviä osa-alueita. Vapaaehtoisuuteen ja alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan perustuvan aloitteen täytäntöönpanossa on edistytty hyvin. Lähestymistapa tarvitsee kuitenkin aikaa kypsyäkseen, ja sitä tulisi kehittää jatkuvasti. Kaikki tarvittavat välineet on saatu käyttöön. Näihin kuuluvat muun muassa tarvittavien rakenteiden perustaminen lähes kaikille alueille, keskustelutilaisuuksien pitäminen, tarvearviointikyselylomake, eri alueiden hankerahoitus, hankkeiden ja täytäntöönpanon arvioinnin seurantatoimenpiteet sekä monenlaisia näkyvyyttä tukevia välineitä. Lisäksi kumppanimaiden, täytäntöönpanovirastojen, kansainvälisten järjestöjen sekä EU:n jäsenvaltioiden yhteyspisteiden kanssa järjestetään säännöllisiä kokouksia. Ensimmäiset kansalliset toimintasuunnitelmat ovat suunnitteilla viidessä pilottimaassa. Muita kumppanimaita kutsutaan osallistumaan ohjelmaan eri tavoin. Yli 20 uutta kumppanimaata on ilmoittanut olevansa kiinnostunut liittymään ohjelmaan. Luotujen rakenneosien ja verkostojen avulla aloitteella saadaan taattua korkeampi turvallisuuden ja riskienhallinnan taso EU:ssa ja osallistuvissa maissa.

51 b)

Komissiolla ja UNICRIlla on erilaiset, mutta toisiaan täydentävät aloitetta tukevat ohjelmat. Hallintotiimi antaa tarvittaessa hallinnollisiin kysymyksiin liittyvää tukea. Paikan päällä annettavaa apua annetaan useille alueellisille sihteeristöille, ja etenkin niille, jotka toimivat unioniin liittyvissä maissa, ehdokasmaissa ja naapurimaissa.

Nyt kun verkostot ovat valmiina, komissio aikoo parantaa teknisiä valmiuksia niillä alueilla, joilla on tähän parhaat edellytykset. EU:n edustustot ovat yhä merkittävämmässä asemassa aloitteen tukemisessa. Nyt kun alhaalta ylöspäin suuntautuva, vapaaehtoisen osallistumisen perusta on valmiina, edustuston tuki voidaan ottaa käyttöön.

51 c)

Vaihteleva edistyminen on jossakin määrin väistämätöntä, mutta nyt kun välineet ovat käytössä, ohjelman täytäntöönpano on tasaisempaa, vaikka eri alueiden välillä on edelleen vaihtelua. Sitä, miten voidaan varmistaa, että päätöksentekoelimien hyvä kahdenvälinen yhteistyö sekä täytäntöönpanokumppaneiden hyvä kahdenvälinen yhteistyö kattaisi kaikki neljä toimielintä, tutkitaan parhaillaan.

52 Ensimmäinen luetelmakohta

Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät suosituksen. Aloite on joustava, minkä ansiosta sillä voidaan vastata globaaleihin uhkiin tehokkaasti.

52 Toinen luetelmakohta

Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät suosituksen. Paikan päällä annettavaa apua annetaan useille alueellisille sihteeristöille, ja etenkin niille, jotka toimivat unioniin liittyvissä maissa, ehdokasmaissa ja naapurimaissa. On ryhdytty toimiin, jotka helpottavat tätä prosessia.

52 Kolmas luetelmakohta

Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät suosituksen. Tämä on ensisijaisen tärkeä seurantatoimi komissiolle ja ulkosuhdehallinnolle, ja parhaillaan kehitellään välineitä, jotka antaisivat edustustoille ja jäsenvaltioiden lähetystöille paremmat mahdollisuudet tukea aloitetta.

53 Ensimmäinen luetelmakohta

Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät suosituksen. Täytäntöönpanosta vastaavia konsortioita kannustetaan sisällyttämään paikallista asiantuntemusta hankkeiden toteuttamiseen.

53 Toinen luetelmakohta

Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät suosituksen. Muihin ohjelmiin verrattuna määräajat ovat suhteellisen lyhyitä aloitteeseen sovellettavan niin sanotun N + 1 -säännön vuoksi. Keskimäärin hankkeet alkavat 15 kuukautta komission vuosittaisen toimintaohjelmapäätöksen jälkeen. Komissio pyrkii lyhentämään aikaa.

53 Kolmas luetelmakohta

Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät suosituksen. Strategisiin ja täytäntöönpanoasioihin keskittyvä koordinointikomitea otetaan uudelleen käsittelyyn. Sen muoto saattaa vaihdella, koska täytäntöönpanokumppaneiden, kuten UNICRIn, kanssa käytyjen neuvottelujen on noudatettava komission varainhoitoasetuksia.

QJ-AB-14-017-FI-E  ISSN 1977-5792

Euroopan unioni (EU) käynnisti kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinaineisiin liittyvän CBRN-osaamiskeskusaloitteensa toukokuussa 2010. Aloitteen tarkoituksena on tehostaa EU:n ulkopuolisten maiden institutionaalisia valmiuksia lieventää kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinaineisiin liittyviä riskejään, jotka muutoin saattaisivat muodostaa uhan EU:lle.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa arvioitiin, voidaanko EU:n CBRN-osaamiskeskusaloitteen avulla lieventää vaikuttavalla tavalla tämäntyyppisiä EU:n ulkopuolelta aiheutuvia riskejä. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EU:n CBRN-osaamiskeskusaloitteen avulla voidaan lieventää vaikuttavalla tavalla EU:n ulkopuolelta aiheutuvia kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinriskejä, mutta useat osa-alueet vaativat vielä viimeistelyä. Tilintarkastustuomioistuin esittää joukon suosituksia, jotka Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission olisi otettava huomioon aloitteen kehittämistä ja sen kestävyyden varmistamista silmällä pitäen.