EUROPSKI REVIZORSKI SUD
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-pošta: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA
YouTube: EUAuditorsECA

Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).

Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.

ISBN 978-92-9207-032-8 (epub)
ISBN 978-92-9207-030-4 (tiskana inačica)
doi:10.2865/41542

© Europska unija, 2014.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a

Besplatne publikacije:

•jedan primjerak:
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);

•više od jednog primjerka ili posteri/karte:
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_hr.htm),
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).

(*)Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).

Publikacije koje se plaćaju:

•u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).

Pretplate koje se plaćaju:

•kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije (http://publications.europa.eu/others/agents/index_hr.htm).

HR
2014

BR. 17

Tematsko izvješće

Može li inicijativa za
centre izvrsnosti EU-a
djelotvorno pridonijeti
smanjenju kemijskih,
bioloških, radioloških
i nuklearnih opasnosti
koje dolaze iz područja
izvan EU-a?

(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)

Sadržaj

Kratice

Sažetak

Uvod

Odgovor na izazove za sigurnost EU-a

Inicijativa za centre izvrsnosti EU-a na području KBRN-a

Ciljevi

Cjelokupna koordinacija i struktura

Revizijski opseg i pristup

Opažanja

Koncept inicijative temelji se na pouzdanoj analizi i potiče suradnju i vlasništvo u regijama

Organizacijski je ustroj inicijative složen, ali općenito prikladan

Iako su sustavi upravljanja uspostavljeni, i dalje ima nekih nedostataka

Kašnjenja u planu provedbe

Uspostavljeni su sustavi za odabir i provedbu projekata, no potrebno je da se partnerske zemlje više uključe u njih

Uspostavljena je bilateralna suradnja između tijela za donošenje odluka i provedbenih tijela, no ne postoji forum za širu stratešku suradnju

Uspostavljen je sustav praćenja

Zaključci i preporuke

Zaključci

Preporuke

Prilog I. | – | Struktura inicijative
Prilog II. | – | Popis regionalnih tajništva
Prilog III. | – | Pojedinačne sastavnice inicijative i uključena tijela
Prilog IV. | – | Provedbena tijela inicijative
Prilog V. | – | Popis projekata koji se trenutačno provode u sklopu ove inicijative

Odgovor ESVD-a i Komisije

Kratice

CI: Centri izvrsnosti

ESVD: Europska služba za vanjsko djelovanje

EuropeAid: Glavna uprava za razvoj i suradnju

IzS: Instrument za stabilnost

KBRN: Kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (prijetnje, roba)

NS: Nacionalna središnjica

NT: Nacionalni tim

RT: Regionalno tajništvo

TACIS: Tehnička pomoć za Zajednicu nezavisnih država

UNICRI: Istraživački institut UN-a za međuregionalni kriminal i pravdu

ZIC: Glavna uprava Zajednički istraživački centar

Sažetak

I

Od sredine 1990-tih EU radi na smanjenju opasnosti koje prijete sigurnosti EU-a, i to ponajprije postiže aktivnostima koje se financiraju iz programa za nuklearnu sigurnost TACIS.

II

Europsko vijeće donijelo je 2003. godine dvije strategije koje su postavile temelje budućim aktivnostima na području sigurnosti: „Europsku sigurnosnu strategiju” i „Strategiju EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje”.

III

„Instrument za stabilnost” jedan je od instrumenata razvijenih nakon donošenja ovih strategija, s proračunom od 1 820 milijuna eura za razdoblje od 2007. do 2013. godine. Instrument se bavi izazovima za sigurnost u državama koje nisu članice EU-a i sastoji se od kratkoročne i dugoročne sastavnice.

IV

„Inicijativa za kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (KBRN) centre izvrsnosti EU-a” najveća je jedinstvena mjera u dugoročnoj sastavnici, s proračunom od 100 milijuna eura za razdoblje od 2010. do 2013. godine. Njome se pružaju regionalne platforme za sveobuhvatno bavljenje svim aspektima kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih opasnosti koje proizlaze iz prirodnih nepogoda, slučajnih katastrofa i protuzakonitog ponašanja, uključivanjem u vrlo ranoj fazi svih dionika, potičući tako razvoj stručnosti u obuhvaćenim zemljama.

V

Inicijativom koordiniraju i upravljaju Europska služba za vanjsko djelovanje i EuropeAid.

VI

Revizijom koju je proveo Sud ocijenilo se može li inicijativa za centre izvrsnosti EU-a na području KBRN-a djelotvorno pridonijeti smanjenju opasnosti te vrste koje dolaze iz područja izvan EU-a.

VII

Sud zaključuje da inicijativa za centre izvrsnosti EU-a na području KBRN-a može djelotvorno pridonijeti smanjenju kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih opasnosti koje dolaze iz područja izvan EU-a, no nekoliko je elemenata još potrebno završiti.

VIII

Koncept inicijative temelji se na pouzdanoj analizi i bavi se nedostatcima utvrđenima u prethodnom programu TACIS. Sveobuhvatan pristup potaknut potražnjom i prepoznatljiva usredotočenost na regionalnu suradnju pružaju dugoročan odgovor na glavne zadaće utvrđene u Europskoj sigurnosnoj strategiji i Strategiji EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje kojima se dotad nije bavilo. Inicijativom se u vrlo ranoj fazi omogućuje sudjelovanje svih dionika u partnerskim zemljama, što pridonosi njezinoj održivosti te vlasništvu partnerskih zemalja u mnogim obuhvaćenim regijama.

IX

Organizacijski ustroj inicijative općenito je prikladan, unatoč njegovoj složenosti, no potrebno je napraviti neke prilagodbe. Odluka da se odrede dva provedbena tijela i regije dobro je obrazložena i svako tijelo ima posebnu ulogu. Međutim, regionalna tajništva nemaju dovoljno tehničkih sposobnosti. Delegacije EU-a nedovoljno se koriste svojim položajem kako bi poboljšale političku potporu u partnerskim zemljama i surađivale s državama članicama EU-a.

X

Uspostavljen je prikladan sustav upravljanja i njegova je primjena počela. Međutim, neki su elementi inicijative kasnili. Početnim planom provedbe nije se dovoljno uzela u obzir inherentna složenost inicijative. To je značilo da se provedbeni plan nije mogao potpuno primijeniti jer ključni elementi, poput procjena potreba, nisu bili završeni kad se počelo s odabirom projekata. U ranoj fazi inicijative, partnerske zemlje nisu dovoljno sudjelovale u odabiru projekata. Neki su projekti u tijeku i uspostavljeni su sustavi praćenja. Sud je primijetio da se suradnja između tijela za donošenje odluka (ESVD i EuropeAid), s jedne strane, i provedbenih tijela (ZIC i UNICRI), s druge strane, ostvaruje samo na bilateralnoj osnovi.

XI

Sud iznosi niz preporuka koje bi ESVD i Komisija trebali uzeti u obzir kako bi dodatno razvili inicijativu i osigurali njezinu održivost.

Uvod

Odgovor na izazove za sigurnost EU-a

01

Europska unija (EU) pokrenula je u svibnju 2010. godine Inicijativu za kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (KBRN) centre izvrsnosti (dalje u tekstu „inicijativa”). Inicijativa je osmišljena kako bi ojačala institucijski kapacitet država koje nisu članice EU-a radi smanjenja opasnosti KBRN-a koje bi, ne bude li ih se suzbijalo, mogle biti prijetnja EU-u.

02

S proračunom od 100 milijuna eura za razdoblje od 2010. do 2013. godine, inicijativa je najveća jedinstvena mjera dugoročne sastavnice Instrumenta za stabilnost (IzS)¹. Instrument za stabilnost osmišljen je kako bi Europskoj uniji pružio novi strateški alat za suočavanje s nizom izazova u vezi s globalnom sigurnošću i razvojem. To je uključivalo kratkoročne i dugoročne mjere², s proračunom od 1 820 milijuna eura za razdoblje od 2007. do 2013. godine (73 % za odgovor na krizne situacije i 27 % za sprečavanje kriznih situacija). Ovim se instrumentom partnerskim zemljama koje nisu članice EU-a pruža tehnička i financijska pomoć za smanjenje opasnosti i spremnost u vezi s kemijskim, biološkim, radiološkim i nuklearnim materijalima ili sredstvima. Prema Europskom parlamentu i Vijeću, mjere koje se donesu Instrumentom za stabilnost trebaju biti komplementarne i dosljedne mjerama donesenima radi ostvarivanja Zajedničke vanjske i sigurnosne politike.

03

Nakon černobilske nesreće iz 1986. godine, opasnost koju su predstavljala nuklearna postrojenja u središnjoj i istočnoj Europi izrađena po sovjetskom modelu izazivala je veliku zabrinutost međunarodne zajednice, a ta se zabrinutost povećala nakon raspada Sovjetskog Saveza i nastanka 11 novih nezavisnih država (ZND – Zajednica nezavisnih država).

04

Godine 1991., Europska komisija pokrenula je program TACIS³ kako bi pomogla Zajednici nezavisnih država u prijelazu na demokratska, tržišno usmjerena gospodarstva. Program je okončan 2006. godine.

05

U kontekstu programa TACIS, države članice EU-a i Komisija dogovorile su se da zauzmu zajedničko stajalište o nuklearnoj sigurnosti. Pokrenule su program nuklearne sigurnosti TACIS⁴ kako bi pružile pomoć na licu mjesta, stvorile zaštitne i regulatorne pristupe, poboljšale upravljanje nuklearnim otpadom i ponudile nekadašnjim znanstvenicima SSSR-a koji su se bavili nuklearnim oružjem mogućnost zaposlenja u području uporabe nuklearne energije u civilne svrhe.

06

Godine 2003., slijedom institucijskih i međuvladinih rasprava o terorističkim napadima u New Yorku i ratu u Iraku, Europsko vijeće donijelo je dvije strategije koje su postavile temelje budućim djelovanjima u području sigurnosti:

(a)„Europsku sigurnosnu strategiju”⁵, kojom se uspostavilo sigurnosno okruženje EU-a i sljedeći ključni izazovi EU-a:

οterorizam,

οširenje oružja za masovno uništenje,

οregionalni sukobi,

οpropadanje država,

οorganizirani kriminal.

Vijeće je zaključilo da EU mora biti aktivniji, dosljedniji i bolji u rješavanju ovih izazova u pogledu odgovora na krizne situacije i njihovo sprečavanje.

(b)„Strategija EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje”⁶ pružila je plan djelovanja u ovom području. Njezine glavne zadaće bile su osobito:

οpoduprijeti međunarodni sustav za praćenje sprečavanja širenja oružja,

οpomagati zemljama koje nisu članice EU-a izgradnjom kapaciteta,

οuspostava zakonodavnih okvira i

οizrada planova odgovora kojima bi mogle ispuniti svoje obveze unutar tih okvira.

07

Rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a iz 2004. godine također se bavi zabrinutostima koje je izrazio EU⁷. O stalnoj važnosti ovih zabrinutosti svjedoče i posljednji događaji u Siriji.

Inicijativa za centre izvrsnosti EU-a na području KBRN-a

Ciljevi

08

Glavni su ciljevi⁸ inicijative za centre izvrsnosti EU-a na području KBRN-a:

οjačanje dugoročne nacionalne i regionalne sposobnosti odgovornih vlasti i administrativne infrastrukture,

οpodupiranje i osnaživanje kratkoročne sposobnosti odgovora.

09

Prema inicijativi, ovi će se ciljevi postići na sljedeći način:

(a)pružanjem osposobljavanja i pomoći zemljama u provedbi međunarodnih obveza kako bi se smanjile opasnosti od širenja KBRN-a,

(b)podupiranjem nacionalnih kapaciteta kako bi se provele pravne, administrativne i tehničke mjere u vezi s opasnostima od širenja KBRN-a,

(c)osiguravanjem održivosti osposobljavanja i pomoći te vlasništva nad njima primjenom integriranog regionalnog pristupa,

(d)pružanjem cjelokupnog paketa osposobljavanja i pomoći u vezi s KBRN-om (npr. kontrola izvoza, nezakonita trgovina, sigurnost i zaštita, planiranje u vezi s hitnim situacijama, odgovor na krizne situacije, preraspodjela znanstvenika, pohrana i odlaganje).

Cjelokupna koordinacija i struktura

10

Mnoga tijela imaju ulogu u ovoj inicijativi (također vidjeti Prilog I.):

(a)Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD), tijelo odgovorno za vanjsku politiku EU-a, odgovorno je za stratešku orijentaciju inicijative putem višegodišnjih indikativnih programa Instrumenta za stabilnost, kojim je inicijativa obuhvaćena. ESVD održava redovit kontakt s drugim međunarodnim tijelima u području upravljanja opasnostima KBRN-a (npr. Međunarodna agencija za atomsku energiju) te s njima raspravlja o općoj strategiji i glavnim zadaćama.

(b)EuropeAid – odjel za razvojnu pomoć Komisije – tijelo je za donošenje odluka te je odgovorno za provedbu proračuna inicijative. EuropeAid priprema godišnje programe djelovanja Instrumenta za stabilnost i prati rad upravljačkog tima i provedbenih tijela: Zajedničkog istraživačkog centra (ZIC) Komisije i Istraživačkog instituta UN-a za međuregionalni kriminal i pravdu (UNICRI). Od 2012. godine EuropeAid upravlja i projektima koji se provode u sklopu inicijative⁹, uključujući odabir projekata, ugovaranje provedbenih konzorcija¹⁰ i praćenje.

(c)„Upravljački tim” stručnjaka iz nevladinih organizacija s područja EU-a podupire inicijativu pružanjem savjeta o pitanjima upravljanja, predstavljanjem inicijative partnerskim zemljama i traženjem političke potpore visoke razine.

(d)Inicijativu provode Zajednički istraživački centar i Istraživački institut UN-a za međuregionalni kriminal i pravdu. Zajednički istraživački centar, stručni odjel za tehničku i znanstvenu potporu u sklopu Komisije, pomaže u izradi nacrta projektnih prijedloga, odabiru projekata i procjenama potreba. Odgovoran je i za uspostavu i održavanje mehanizama za praćenje projekata i inicijative u cjelini. Istraživački institut UN-a za međuregionalni kriminal i pravdu osniva regionalna tajništva i pomaže u uspostavi struktura u partnerskim zemljama, i to izradom nacrta nacionalnih planova djelovanja i organizacijom okruglih stolova.

(e)Svaka partnerska zemlja, a ima ih više od 40, određuje svoju nacionalnu središnjicu (NS) kako bi koordinirala rad koji dionici KBRN-a obave u svojoj zemlji i tako pomogla u uspostavi nacionalnih timova (NT)¹¹ te organizirala sastanke i širila odgovarajuće informacije. Partnerske zemlje također određuju svoje potrebe s pomoću alata za procjenu potreba te razvijaju nacionalne planove djelovanja u kojima određuju glavne potrebe. Potom izrađuju nacrt prilagođenih projektnih prijedloga koji se bave tim potrebama. Tijekom daljnjih postupaka u projektne se prijedloge dodaje regionalna sastavnica, ako već nije bila uključena, koju usklađuje ZIC, a potom se projektni prijedlozi vrednuju, klasificiraju i biraju kako bi ih EuropeAid financirao. Nakon toga ugovaraju se konzorciji za provedbu projekata i provedba počinje.

(f)Partnerske zemlje surađuju putem regionalnih tajništva (RT) (vidjeti popis u Prilogu II.). Tajništva se sastoje od dvaju stalnih zaposlenika: voditelja tajništva (kojeg imenuje zemlja domaćin) i regionalnog koordinatora (kojeg zapošljava UNICRI). Oni pokušavaju poticati regionalnu suradnju te pružiti regionalnu dimenziju projektnim prijedlozima:

οolakšavanjem razmjene informacija i koordinacije u regiji,

οpomaganjem državama u izgradnji kapaciteta kako bi procijenile potrebe i bavile se njima te utvrdile područja stručnosti,

οpodupiranjem provedbe i praćenja projekata te pružanjem povratnih informacija provedbenim tijelima i

οpromicanjem regionalne svijesti o inicijativi.

11

Delegacija EU-a¹² u svakoj državi koja sudjeluje u inicijativi redovito se izvješćuje o napretku inicijative i povezanim aktivnostima koje se provode u toj državi.

12

U Prilogu III. prikazane su pojedinačne sastavnice inicijative i tijela uključena u njezinu provedbu.

1Uredba (EZ) br. 1717/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2006. o uspostavljanju Instrumenta za stabilnost (SL L 327, 24.11.2006., str. 1.).

2Primjer kratkoročnih mjera: potpora uspostavi prijelaznih vlasti te demokratskih i pluralističkih državnih institucija; primjer dugoročnih mjera: razvoj pravnih okvira i institucijskih mogućnosti, primjerice u vezi s kontrolom izvoza robe koja se može upotrebljavati u civilne i/ili vojne ili kriminalne svrhe („robe dvojne namjene”).

3„Tehnička pomoć Zajednici nezavisnih država”.

4Tijekom razdoblja od 1992. do 2006. godine programu nuklearne sigurnosti TACIS dodijeljena su sredstva u vrijednosti od 1,3 milijarde eura.

5Europska sigurnosna strategija, Europsko vijeće, Bruxelles, 12. i 13. prosinca 2003.; vidi http://www.eeas.europa.eu/csdp/about-csdp/european-security-strategy/.

6Strategija EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje, Europsko vijeće, Bruxelles, 12. prosinca 2003. godine; vidi http://eeas.europa.eu/non-proliferation-and-disarmament/wmd/index_en.htm.

7Rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a 1540 od 28. travnja 2004.

8Instrument za stabilnost – Višegodišnji indikativni program 2009. – 2011., Europska komisija, 8. 4. 2009.

9UNICRI upravlja projektima ugovorenima prije 2012. godine.

10U slučaju UNICRI-ja bila je riječ o neprofitnim organizacijama odgovarajuće stručnosti iz cijelog svijeta; u slučaju EuropeAida riječ je o: vladinim agencijama odgovarajuće stručnosti iz država članica EU-a.

11Nacionalni timovi dalje koordiniraju rad i dijele informacije u svojim zemljama, među institucijama poput ministarstava, agencija te obrazovnih i istraživačkih ustanova.

12Europsku uniju predstavlja 139 delegacija i ureda EU-a diljem svijeta. Dodatne informacije potražite na adresi: http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm.

Revizijski opseg i pristup

13

Cilj revizije Suda bio je ocijeniti može li inicijativa za centre izvrsnosti EU-a na području KBRN-a djelotvorno pridonijeti smanjenju kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih opasnosti koje dolaze iz područja izvan EU-a. Ovo sveobuhvatno revizijsko pitanje podijeljeno je na sljedeća potpitanja:

οTemelji li se inicijativa na pouzdanoj analizi situacije koja je prethodila 2010. godini?

οJe li organizacijski ustroj inicijative prikladan za suočavanje s utvrđenim izazovima?

οJe li uspostavljen prikladan sustav upravljanja i je li njegova primjena počela?

14

S obzirom na to da je inicijativa poprilično nova (počela je 2010. godine, a prvi projekti počeli su 2013. godine), Sud nije proveo reviziju njezinih izlaznih proizvoda, ishoda i učinka. Sud je zapravo ispitao utječu li pristup inicijative, njezina strategija i upravljanje na smanjenje opasnosti KBRN-a u zemljama koje nisu članice EU-a.

15

Sud je proveo reviziju u razdoblju od listopada 2013. do siječnja 2014. godine. Revizija je obuhvaćala analitički pregled odgovarajućih dokumenata, razgovore s osobljem Komisije, ESVD-a, UNICRI-ja i upravljačkog tima, posjete dvama regionalnim tajništvima (Rabat i Amman) i pohađanje radionice provedene u sklopu jednoga od projekata.

Opažanja

Koncept inicijative temelji se na pouzdanoj analizi i potiče suradnju i vlasništvo u regijama

16

Inicijativa za centre izvrsnosti EU-a na području KBRN-a ključni je odgovor na Europsku sigurnosnu strategiju i Strategiju EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje. Koncept inicijative temelji se na pouzdanoj analizi te posebice razmatra sljedeće nedostatke prethodnog programa TACIS:

οpristup je najvećim dijelom bio ad hoc i neke njegove aktivnosti nisu bile dio dugoročne strategije,

οprovedba programa TACIS išla je odozgo prema dolje, uz središnje čvorište donošenja odluka u Komisiji, te je tako ograničila vlasništvo državama koje nisu članice EU-a. Stoga je postojala velika opasnost da se projekti i njihovi rezultati neće održati nakon što se financiranje EU-a okonča¹³.

17

Inicijativa za centre izvrsnosti predstavlja nekoliko inovativnih značajki. Trebala bi:

οbaviti se opasnostima i prijetnjama KBRN-a, bez obzira na to proizlaze li one iz protuzakonitog ponašanja, slučajnih nesreća ili prirodnih nepogoda, i obuhvatiti mjere za smanjenje opasnosti u vezi s pitanjima sprečavanja, otkrivanja, odgovora i upravljanja. Okvir 1. u nastavku daje primjer ovakvih opasnosti,

οbiti izgrađena na pristupu potaknutom potražnjom („odozdo prema gore”): stručnjaci u partnerskim zemljama na sustavan način utvrđuju posebne potrebe svoje zemlje u svim područjima opasnosti KBRN-a s pomoću alata za procjenu potreba (npr. analiza nedostataka); potom u nacionalnim planovima djelovanja određuju glavne mjere koje treba poduzeti kako bi se te opasnosti i prijetnje riješile; naposljetku izrađuju nacrt prilagođenih projektnih prijedloga kako bi se riješile utvrđene potrebe i uklonili nedostatci u njihovim sustavima za smanjenje opasnosti,

οbiti posebno usredotočena na regionalnu suradnju među partnerskim zemljama: stručnost i kapacitet nastali inicijativom u partnerskim zemljama razmjenjuju se na regionalnoj razini.

  Okvir 1.

Primjeri opasnosti KBRN-a kojima se inicijativa bavi:

–kemijske: nezakonita trgovina kemijskim sredstvima koja se mogu upotrebljavati u industriji i/ili u kriminalnim radnjama („dvojna namjena”);

–biološke: epidemije poput influence ptica (ptičje gripe), vrlo zarazne bolesti koja se brzo širi na nekoliko zemalja;

–radiološke: bolnički otpad, poput tvari koje se upotrebljavaju u liječenju zračenjem;

–nuklearne: incidenti poput nesreće u Fukushimi pri kojima se radiološki materijal nenamjerno ispušta u okoliš.

18

Sve ove nove značajke osmišljene su kako bi se povećalo vlasništvo u partnerskim zemljama te tako poboljšala održivost inicijative, tj. kako bi se povećala mogućnost da se rezultati mjera održe i nakon okončanja primanja sredstava EU-a.

19

Regionalna suradnja na području sigurnosti ključna je značajka inicijative. ESVD i Komisija imaju dobre razloge za uključivanje ovog elementa u inicijativu i usredotočenost na regionalnu suradnju:

(a)opasnosti kojima se ona bavi imaju, po svojoj prirodi, prekogranične značajke; učinak kemijskih nesreća i epidemija poput ptičje gripe ne zaustavlja se na granicama država;

(b)partnerske zemlje različito su napredovale kad je riječ o području smanjenja opasnosti KBRN-a; regionalnom suradnjom promiču se najbolje prakse pa partnerske zemlje mogu ostvariti korist razmjenom znanja.

20

Očekivana korist od inicijative stoga nije ograničena na neposredne rezultate projekata. To što se susjedne zemlje u osjetljivim geografskim područjima poput Sjeverne Afrike ili Bliskog Istoka sastaju kako bi razgovarale i provele projekte u području sigurnosti predstavlja važnu dodanu vrijednost koja sama po sebi pridonosi kulturi suradnje i sigurnosti.

21

Međunarodna zajednica pozdravila je inicijativu. Poduprlo ju je Vijeće sigurnosti UN-a¹⁴, Globalno partnerstvo G8 (koje je uspostavilo radnu grupu za centre izvrsnosti¹⁵) i NATO (dok EU podupire NATO-ov centar KBRN-a u Vyskovu u Češkoj ¹⁶).

Organizacijski je ustroj inicijative složen, ali općenito prikladan

22

Organizacijski ustroj inicijative složen je zbog broja uključenih sudionika, decentralizirane organizacije, globalne razine, heterogenosti regija i partnerskih zemalja te činjenice da inicijativu zajednički provode EU i tijela UN-a (vidjeti odlomke 10. i 11.). Međutim, ta je složenost inherentna pristupu koji je odabran za inicijativu uzevši u obzir da je ona: sveobuhvatna, izgrađena odozdo prema gore i regionalna (vidjeti odlomak 17.).

23

Odabir provedbenih tijela inicijative, ZIC-a i UNICRI-ja, dobro je obrazložen. ZIC, znanstveno tijelo unutar Komisije, pruža odgovarajuću tehničku stručnost, dok se UNICRI, kad se treba obratiti potencijalnim partnerskim zemljama i uvjeriti ih da sudjeluju u inicijativi, može oslanjati na diplomatsku mrežu UN-a. U Prilogu IV. utvrđuje se kontekst odabira svakog od provedbenih tijela, njihovo područje stručnosti i glavne zadaće koje su im dodijeljene.

24

Usprkos velikom broju uključenih tijela, njihove uloge i odgovornosti jasno su određene i svako tijelo ima svoju ulogu (vidjeti odlomke 10. i 11.).

25

Partnerske zemlje, prema smjernicama i preporukama ZIC-a i UNICRI-ja, same biraju svoje nacionalne središnjice i stvaraju nacionalne timove. Ta je autonomija ključna za prihvaćanje inicijative i dosljedna je s njezinim pristupom potaknutim potražnjom.

26

U pogledu određivanja regija u kojima će se inicijativa provoditi, razumljivo je da su ESVD i Komisija uglavnom izabrali regije koje uključuju susjedne zemlje EU-a i/ili zemlje pridružene EU-u (vidjeti Prilog II.). Međutim, uključen je velik broj regija i država te bi potražnja za financiranjem korisnih projekata mogla nadići ograničene raspoložive resurse. Stoga će, kako bi se osigurala najbolja uporaba raspoloživih financijskih sredstava, možda biti potrebno dati prednost projektima iz područja od najveće važnosti za sigurnost EU-a.

27

Regionalna tajništva (vidjeti odlomak 10.) trenutačno imaju ograničenu tehničku stručnost. Zbog toga teško ispunjavaju neke od svojih obveza, poput pomoći u razvoju i usklađivanju projektnih prijedloga te olakšavanja provedbe projekata.

28

Delegacije EU-a u partnerskim zemljama redovito se izvješćuje o inicijativi, no one još nemaju dovoljno aktivnu ulogu. One imaju stručnost za pružanje potpore regionalnim tajništvima i nacionalnim središnjicama. Štoviše, one imaju diplomatsku stručnost s pomoću koje bi mogle dobiti i zadržati političku potporu visoke razine u partnerskim zemljama te podići svijest o uključenosti EU-a.

Iako su sustavi upravljanja uspostavljeni, i dalje ima nekih nedostataka

Kašnjenja u planu provedbe

29

Pri izradi nacrta plana provedbe ESVD i EuropeAid nisu uzeli u obzir inherentnu složenost inicijative (vidjeti Prilog III.). Vrijeme potrebno za uspostavu struktura u partnerskim zemljama bilo je dulje od očekivanoga. To se dogodilo zbog političkih okolnosti i promjenjivog opsega nacionalne potpore visoke razine, heterogene prirode partnerskih zemalja, njihova različita iskustva u području smanjenja opasnosti KBRN-a i različita opsega u kojem su već bile uspostavljene odgovarajuće strukture (primjerice nacionalni timovi).

30

Zbog te je složenosti kasnilo ne samo određivanje nacionalnih središnjica nego i uspostava nacionalnih timova.

31

Planom provedbe predviđao se, između ostaloga, niz koraka, od procjene potreba, preko uporabe posebno razvijenog alata do nacionalnih planova djelovanja, nakon kojih su slijedili projektni prijedlozi za rješavanje utvrđenih potreba.

32

Svrha alata za procjenu potreba bila je sustavno utvrđivanje opasnosti svojstvenih svakoj zemlji u svim područjima opasnosti KBRN-a. Razvoj alata već je bio u planu u ugovoru između EuropeAida i UNICRI-ja iz 2010. godine. No, zbog kašnjenja u provedbi inicijative (vidjeti odlomke 29. i 30.) EuropeAid ponovno ga je planirao u godišnjem programu djelovanja za 2012. godinu.

33

Pri razvoju alata, prema mišljenju EuropeAida, UNICRI nije dovoljno uzeo u obzir administrativne kapacitete partnerskih zemalja, što je dovelo do toga da je krajnji proizvod bio previše složen. Stoga je EuropeAid u ožujku 2013. godine ovu zadaću dodijelio ZIC-u, koji je u prosincu 2013. predao novu, jednostavniju inačicu. Nakon testiranja provedenog u tri partnerske zemlje, ova je inačica u cijelosti dostupna od početka 2014. godine. Sada su na raspolaganju dva alata koji bi trebali pomoći partnerskim zemljama u prip-remi nacionalnih planova djelovanja.

34

Nakon izvođenja procjene potreba trebali bi se pripremiti nacionalni planovi djelovanja kako bi pružili mjere koje su nužne za odgovor na utvrđene potrebe u odnosu na spremnost, sprečavanje, otkrivanje i ublažavanje katastrofa. Do kraja 2013. godine pet partnerskih zemalja pripremilo je nacrt planova djelovanja.

35

Zbog svih tih kašnjenja ESVD i EuropeAid nisu se mogli držati predviđenog plana provedbe. Projekti su počeli prije dovršetka procjena potreba i nacrta nacionalnih planova djelovanja.

Uspostavljeni su sustavi za odabir i provedbu projekata, no potrebno je da se partnerske zemlje više uključe u njih

36

Kad je riječ o odabiru projekata, partnerske zemlje ili regionalna tajništva daju većinu prijedloga, no neke prijedloge daju i provedbena tijela. Iako provedbena tijela mogu dati određeni poticaj inicijativi podnošenjem projektnih prijedloga, to nije u skladu s pristupom odozdo prema gore.

37

ZIC pregledava sve prijedloge te zajedno s EuropeAidom osigurava da su u njih uključeni SMART¹⁷ ciljevi i pokazatelji. Tijekom prvog postupka odabira projekata EuropeAid, UNICRI i ZIC izmijenili su prijedloge tako što su neke spojili, a neke odbacili a da o tome nisu uvijek izvijestili subjekte koji su ih podnijeli. To je ugrozilo vlasništvo podnositeljima i naštetilo je razvoju inicijative.

38

Od svibnja 2013. godine uključene partnerske zemlje mogu predlagati projekte u bilo kojem trenutku, a ne jedanput godišnje, kao što je to prije bio slučaj. EuropeAid ih odobrava na pojedinačnoj osnovi nakon rasprava između partnerskih zemalja, regionalnih tajništva i mjerodavnih stručnjaka. Tijekom rasprava sudionici osiguravaju da projektni prijedlozi imaju regionalnu dimenziju. Partnerske su zemlje pozdravile novi pristup jer su u većoj mjeri uključene u postupke koji vode odluci o tome da neki projekt primi financijska sredstva. Međutim, partnerske su zemlje zabrinute zbog kašnjenja koje nastaje u razdoblju od projektnih prijedloga do provedbe projekta te cijene svako poboljšanje u tom pogledu.

39

Do travnja 2014. godine odabrano je 40 projekata (vidjeti Prilog V.). Provedba prvih projekata počela je 1. siječnja 2013. godine. Većina projekata odnosi se na podizanje svijesti, umrežavanje, prijenos znanja, osposobljavanje, izgradnju kapaciteta i unapređenje zakonodavnih okvira (vidjeti primjer u Okviru 2.).

40

UNICRI-ju je povjerena odgovornost za upravljanje s prvih 19 projekata inicijative, uključujući njihov odabir i ugovaranje provedbe s izvođačem u skladu s pravilima UN-a. To je značilo da je mogla sudjelovati svaka neprofitna organizacija s odgovarajućom stručnošću širom svijeta. Godine 2012. upravljanje sljedećim projektima preuzeo je EuropeAid kako bi odgovorio na zabrinutost nekih država članica EU-a koje su željele da njihovi stručnjaci budu u većoj mjeri uključeni u postupke te su htjele naglasiti ulogu EU-a kao donatora.

41

Otkad EuropeAid organizira provedbu projekata, agencije, tijela i stručnjaci iz država članica EU-a bili su okosnica pri izgradnji konzorcija za provedbu projekata. U ovim konzorcijima sudjeluje tek nekoliko agencija, tijela ili stručnjaka iz partnerskih zemalja, unatoč tome što oni nekad imaju široko iskustvo u obuhvaćenim temama. Njihova nedovoljna uključenost može biti prepreka vlasništvu nad mjerama u partnerskim zemljama te utjecati na održivost projektnih rezultata. Osim toga, veće sudjelovanje stručnjaka iz partnerskih zemalja pridonijelo bi njihovoj sposobnosti u vezi s KBRN-om. To je bio jedan od glavnih ciljeva inicijative.

    Okvir 2.

  Primjer projekta

Naziv
Projekt 5.: Razvoj znanja i prijenos najboljih praksi o praćenju uvoza/izvoza roba KBRN-a

Ciljno područje
Afričko-atlantsko pročelje, Srednja Azija, Bliski istok i Sjeverna Afrika

Izvođač
Njemački ured za gospodarstvo i kontrolu izvoza (BAFA), Njemačka

Datum
1. 1. 2013. – 31. 12. 2014.

Proračun (u eurima)
1 440 000

Ciljevi

1.Jačanje sposobnosti država na području praćenja uvoza/izvoza razvojem posebnih postupaka i smjernica radi onemogućivanja nezakonitih prekograničnih pošiljki opasnih materijala KBRN-a.

2.Izgradnja povjerenja među subjektima, agencijama itd. koji su uključeni u područje reguliranja uvoza/izvoza na nacionalnoj i regionalnoj razini.

3.Razvoj održivog sustava razmjene znanja koji se može primijeniti na širok niz zemalja i vladinih struktura i koji se temelji na slobodno dostupnim paketima alata za uvoz/izvoz roba KBRN-a.

4.Poboljšanje regionalne međuagencijske suradnje i standardizacije u skladu s međunarodnim postupcima i smjernicama za kontrolu uvoza/izvoza.

Uspostavljena je bilateralna suradnja između tijela za donošenje odluka i provedbenih tijela, no ne postoji forum za širu stratešku suradnju

42

Tijekom početne faze osnovan je koordinacijski odbor koji je okupio predstavnike tijela za donošenje odluka (ESVD i EuropeAid) i provedbenih tijela (ZIC i UNICRI) kako bi raspravljali o postojećem postupku uspostave inicijative, uključujući glavne regionalne zadaće, odabir projekata koje će voditi UNICRI i drugo. Nakon završetka odabira projekata UNICRI-ja odbor je prestao s radom. Otad uključeni subjekti surađuju pretežno na bilateralnoj osnovi.

43

Nekoliko tijela izrazilo je mišljenje da bi se suradnja, koordinacija i komunikacija među njima mogla poboljšati, primjerice ponovnom uspostavom koordinacijskog odbora kao foruma za širu stratešku suradnju. Odbor bi pomagao u objašnjavanju problema i određivanju glavnih zadaća na vremenski učinkovitiji način, čime bi se smanjila potreba za brojnim bilateralnim raspravama.

44

Osim inicijative za centre izvrsnosti, postoje i drugi kanali za financiranje projekata u vezi s KBRN-om, npr. Međunarodna agencija za atomsku energiju ili agencije iz država članica EU-a.

45

Komisija nema širu sliku o svim projektima koji se financiraju iz svih instrumenata na području sigurnosne politike, kao ni o projektima smanjenja opasnosti KBRN-a koje financiraju drugi donatori.

Uspostavljen je sustav praćenja

46

EuropeAid je uspostavio sustav praćenja inicijative koji se temelji na ključnim pokazateljima uspješnosti i ključnim pokazateljima učinka. EuropeAid prati projekte i uz pomoć GU ZIC-a i UNICRI-ja. Godišnje izvješće o radu EuropeAida također pruža informacije o provedbi inicijative.

47

GU ZIC uspostavio je dobro razvijene i iscrpne internetske stranice koje dionicima pružaju najnovije informacije o projektnim prijedlozima, odabiru i provedbi.

48

U svojem „Polugodišnjem izvješću o napretku provedbe Strategije EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje”¹⁸. Vijeće izvješćuje o smanjenju opasnosti KBRN-a i, između ostaloga, o inicijativi za centre izvrsnosti.

49

Budući da su projekti počeli tek 2013. godine (vidjeti odlomak 39.), prerano je za donošenje ocjene o djelotvornosti uspostavljenog sustava praćenja.

13Riječ je o „održivosti” mjera koje financiraju donatori.

14Izjava Vijeća sigurnosti Ujedinjenih Naroda o potpori Centara izvrsnosti EU-a, 12. travnja 2012.

15Globalno partnerstvo: Protiv širenja materijala i oružja za masovno uništenje: Izvješće predsjednika za 2013., Ured za vanjske poslove i Commonwealth, London, prosinac 2013.

16Dodatne informacije pogledajte na adresi: http://www.jcbrncoe.cz/.

17SMART = posebni, mjerljivi, dostižni, relevantni i pravodobni.

18Posljednje takvo izvješće objavljeno je u Službenom listu C 54 od 25. 2. 2014.

Zaključci i preporuke

Zaključci

50

O ukupnom pitanju revizije Sud zaključuje da inicijativa za centre izvrsnosti EU-a na području KBRN-a može djelotvorno pridonijeti smanjenju kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih opasnosti koje dolaze iz područja izvan EU-a, no nekoliko je elemenata još potrebno završiti.

51

Kad je riječ o trima potpitanjima, Sud zaključuje sljedeće:

(a)Koncept inicijative temelji se na pouzdanoj analizi i bavi se nedostatcima utvrđenima u prethodnom programu TACIS. Sveobuhvatan pristup potaknut potražnjom i prepoznatljiva usredotočenost na regionalnu suradnju pružaju dugoročan odgovor na glavne zadaće utvrđene u Europskoj sigurnosnoj strategiji i Strategiji EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje kojima se dotad nije bavilo. Inicijativom se u vrlo ranoj fazi svim dionicima iz partnerskih zemalja pruža mogućnost sudjelovanja kako bi se pridonijelo održivosti inicijative te vlasništvu partnerskih zemalja u mnogim obuhvaćenim regijama.

(b)Organizacijski ustroj inicijative općenito je prikladan, unatoč njegovoj složenosti, no potrebno je napraviti neke prilagodbe. Odluka da se odrede dva provedbena tijela i regije dobro je obrazložena i svako tijelo ima posebnu ulogu. Međutim, regionalna tajništva nemaju dovoljno tehničkih sposobnosti. Delegacije EU-a nedovoljno se koriste svojim položajem kako bi poboljšale političku potporu u partnerskim zemljama i surađivale s državama članicama EU-a.

(c)Uspostavljen je prikladan sustav upravljanja i njegova je primjena počela. Međutim, neki su elementi inicijative kasnili. Početnim planom provedbe nije se dovoljno uzela u obzir inherentna složenost inicijative. To je značilo da se provedbeni plan nije mogao potpuno primijeniti jer ključni elementi, poput procjene potreba, nisu bili završeni kad se počelo s odabirom projekata. U ranoj fazi inicijative partnerske zemlje nisu dovoljno sudjelovale u odabiru projekata. Neki su projekti u tijeku i osnovani su sustavi praćenja. Sud je primijetio da se suradnja između tijela za donošenje odluka (ESVD i EuropeAid), s jedne strane, i provedbenih tijela (ZIC i UNICRI), s druge strane, ostvaruje samo na bilateralnoj osnovi.

Preporuke

52

Uzimajući u obzir postojeću strukturu inicijative, ESVD i Komisija trebali bi:

οusredotočiti sredstva EU-a na područja koja imaju najveću važnost za sigurnost EU-a kako bi se ostvarila najveća izravna korist;

οpovećati kapacitete regionalnih tajništva tako što će im dodati tehničku stručnost;

οpovećati ulogu delegacija EU-a, posebice u zemljama u kojima je uspostavljeno regionalno tajništvo.

53

Kad je riječ o upravljanju projektima, Komisija bi trebala:

οpoduzeti mjere kako bi partnerske zemlje ne samo uključila u počinjanje projekata nego i u njihovu provedbu. To bi povećalo vlasništvo nad mjerama i osiguralo njihovu održivost;

οnastaviti se zalagati za poboljšanje postupaka kako bi se smanjila vremenska razlika između projektnih prijedloga i provedbe projekta;

οpoboljšati suradnju između tijela koja donose odluke i provedbenih tijela, primjerice ponovnom uspostavom koordinacijskog odbora.

III. sudsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin Karel PINXTEN, usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 7. listopada 2014.

Za Revizorski sud

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsjednik

Prilozi

Prilog I.

Struktura inicijative

Prilog II.

Popis regionalnih tajništva

Kratica | Regija | Uključene zemlje
JIA | Jugoistočna Azija | Brunej Darussalam, Filipini, Indonezija, Kambodža, Laoska Narodna Demokratska Republika, Malezija, Mjanmar Singapur, Tajland, Vijetnam
AAP | Afričko-atlantsko pročelje | Côte d’Ivoire, Gabon, Liberija, Maroko, Mauritanija, Senegal, Togo
SjA | Sjeverna Afrika | Alžir, Libija, Maroko, Tunis
JIE | Jugoistočna Europa, Južni Kavkaz, Moldova i Ukrajina | Albanija, Armenija, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Gruzija, Moldova, Srbija, Ukrajina
SrA | Srednja Azija | Kirgistan, Tadžikistan, Uzbekistan
BI | Bliski istok | Irak, Jordan, Libanon
ISA | Istočna i Srednja Afrika | Burundi, Demokratska Republika Kongo, Gana, Kenija, Ruanda, Sejšeli, Uganda, Zambija

U pregovorima:

VSZPZ
Vijeće za suradnju zemalja u Perzijskom zaljevu
Odlučit će se naknadno.

Prilog III.

Pojedinačne sastavnice inicijative i uključena tijela

Prilog IV.

Provedbena tijela inicijative

GU ZIC
UNICRI

Puni naziv
Glavna uprava Zajednički istraživački centar
Istraživački institut Ujedinjenih naroda za međuregionalni kriminal i pravdu

Sjedište
Bruxelles, Belgija; uz dodatnih sedam udaljenih istraživačkih instituta
Torino, Italija

Područje djelovanja
Znanstvena istraživanja, prvotno posebno usredotočena na nuklearna i radiološka pitanja
Sprečavanje kriminala i kazneno pravosuđe

Početna stranica
http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10
http://www.unicri.it/

Razlozi odabira za provedbeno tijelo inicijative

–odgovarajuće tehničko znanje

–uspješna suradnja u prethodnim programima

–međunarodno priznato kao stručno tijelo u ovom području

–iskustvo u upravljanju projektima

–stručnost u kaznenim i pravosudnim poslovima

–znanje o izgradnji kapaciteta u državama koje nisu članice EU-a

–prethodna suradnja s Europskom komisijom

–potreba za tijelom UN-a jer se inicijativom obuhvaćaju pitanja iz područja sigurnosti koja su osjetljive prirode za partnerske zemlje

Glavne zadaće u inicijativi

–pružanje tehničke i znanstvene potpore

–pomoć u izradi nacrta projektnih prijedloga, uključujući izradu tehničkih specifikacija

–potpora EuropeAidu pri odabiru projekata

–uspostava i održavanje mehanizama za praćenje projekata i inicijative u cjelini

–izvođenje procjena potreba zajedno s partnerskim zemljama

–metodološka priprema

–uspostava regionalnih tajništva, uključujući osiguravanje stalno zaposlenog osoblja

–pomoć tijekom uspostave struktura u partnerskim zemljama (nacionalnih središnjica, nacionalnih timova)

–izrada nacrta nacionalnih planova djelovanja zajedno s partnerskim zemljama

–organizacija regionalnih sastanaka, tj. „okruglih stolova” kojima se osigurava regionalna suradnja i pomoć u izradi projektnih prijedloga

Prilog V.

Popis projekata koji se trenutačno provode u sklopu inicijative¹

Broj projekta | Naziv | Provedbeno razdoblje | Proračun u eurima | Zemlje/regije (kratice vidjeti u Prilogu II.)
Projekt 040 | Jačanje zdravstvenih laboratorija radi smanjenja potencijalnih bioloških opasnosti | 1. 1. 2014.– 31. 12. 2016. | 4 495 712 | SrA, BI, JIE
Projekt 039 | Jačanje zdravstvene sigurnosti u lukama, zračnim lukama i na kopnenim graničnim prijelazima | 23. 7. 2013.– 22. 7. 2015. | 1 500 000 | SrA, BI, SjA, JIE
Projekt 038 | Domet izvoznih kontrola za robe dvojne namjene | 1. 1. 2014. – 31. 12. 2015. | 2 500 000 | SrA, BI
Projekt 037 | MEDILABSECURE – Uspostava mreža laboratorija za ljudsku i životinjsku virologiju i medicinsku entomologiju | 6. 1. 2014.–5. 1. 2018. | 3 626 410 | BI, SjA, JIE
Projekt 036 | Daljnji razvoj i konsolidacija Sredozemnog programa za osposobljavanje za epidemiološke intervencije (MediPIET) | 1. 1. 2014.– 31. 12. 2017. | 6 400 000 | BI, SjA, JIE
Projekt 035 | Upravljanje opasnim kemijskim i biološkim otpadom | 1. 1. 2014.– 30. 6. 2017. | 3 871 800 | AAP, SjA
Projekt 034 | Jačanje kapaciteta za odgovor na prijetnje KBRN-a i za hitne kemijske i medicinske situacije | 1. 1. 2014.– 31. 12. 2016. | 3 914 034 | BI
Projekt 033 | Jačanje nacionalnog pravnog okvira KBRN-a i pružanje stručnog i tehničkog osposobljavanja kako bi se poboljšala spremnost i sposobnost odgovora na prijetnje KBRN-a | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 2 699 069 | AAP, ISA
Projekt 032 | Uspostava Sredozemnog programa za osposobljavanje za epidemiološke intervencije (MediPIET) | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 440 000 | AAP, BI, SjA, JIE
Projekt 031 | Mreža sveučilišta i instituta za podizanje svijesti o zabrinutosti zbog dvojne namjene kemijskih materijala | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 800 000 | Međunarodni
Projekt 030 | Mreže izvrsnosti za nuklearnu forenziku u regiji Jugoistočne Azije | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 600 000 | JIA
Projekt 029 | Regionalni razvoj ljudskih resursa za nuklearnu sigurnost, zaštitu i upravljanje mjerama zaštite putem sveučilišnoga magistarskog programa koji se provodi u Tajlandu | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 340 000 | JIA
Projekt 028 | Potpora razvoju integriranoga nacionalnog sustava sigurnosti za nuklearne i radioaktivne materijale | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 1 000 000 | JIA
Projekt 027 | Upravljanje biološkom opasnošću | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 480 000 | Zemlje u JIA-i
Projekt 026 | Preduvjet za jačanje nacionalnih pravnih okvira KBRN-a | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 300 000 | Libanon, Tunis
Projekt 025 | Razvoj znanja i prijenos najboljih praksi o biološkoj sigurnosti/biološkoj zaštiti/upravljanju biološkom opasnošću | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 480 000 | BI
Projekt 024 | Razvoj metodologije za otkrivanje i upravljanje radiološkim i nuklearnim materijalima te zaštitu javnosti | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 600 000 | Maroko, Mauritanija, Senegal
Projekt 023 | Izgradnja kapaciteta za utvrđivanje prijetnji koje proizlaze iz kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih tvari i odgovor na njih | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 500 000 | Zemlje na Balkanu, BI, SjA i JIA
Projekt 022 | Pružanje stručnoga tehničkog osposobljavanja kako bi se poboljšala sposobnost prvog odgovora u slučaju incidenata KBRN-a | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 700 000 | AAP, JIA
Projekt 021 | Izgradnja kapaciteta za kontrolu regionalnih graničnih prijelaza radi utvrđivanja i otkrivanja kemijskih, radioloških i nuklearnih materijala | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 700 000 | AAP, JIA
Projekt 019 | Razvoj postupaka i smjernica radi stvaranja i poboljšanja sustava sigurnog upravljanja informacijama i mehanizama za razmjenu podataka za materijale KBRN-a koji su pod regulatornim nadzorom | 3. 1. 2013.–2. 1. 2015. | 400 000 | Međunarodni
Projekt 018 | Međunarodna mreža sveučilišta i instituta za podizanje svijesti o zabrinutosti zbog dvojne namjene u biotehnologiji | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 399 719 | Međunarodni
Projekt 017 | Uspostava Plana nacionalnog odgovora u Gani i Keniji kako bi se odgovorilo na neovlaštene situacije u vezi s kemijskim, biološkim, radiološkim i nuklearnim (KBRN) materijalima | 15. 5. 2013.–14. 5. 2015. | 240 000 | Gana i Kenija
Projekt 016 | Potpora razvoju integriranog sustava nacionalne nuklearne sigurnosti | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 400 000 | SjA
Projekt 015 | Jačanje biološke sigurnosti i biološke zaštite laboratorija razvojem sustava laboratorijske iso-baze podataka | Postupak nadmetanja u tijeku | 480 000 | Zemlje u JIA-i
Projekt 014 | Pružanje stručnog i tehničkog osposobljavanja kako bi se poboljšale sposobnosti prvog odgovora | 4. 1. 2013.–3. 1. 2015. | 400 000 | JIE
Projekt 013 | Izgradnja kapaciteta i podizanje svijesti radi utvrđivanja prijetnji u vezi s kemijskim, biološkim, radiološkim i nuklearnim materijalima u zemljama subsaharske Afrike i odgovora na njih | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 319 924 | ISA
Projekt 012 | Razmjena iskustva između država EU-a i država Jugoistočne Azije u vezi s osnaživanjem zakonodavstva i propisa u području biološke sigurnosti i biološke zaštite, kao i u mjerodavnim sustavima laboratorijskog upravljanja putem regionalnih centara izvrsnosti – 2. faza | 4. 1. 2013. – 3. 1. 2015. | 320 000 | Zemlje u JIA-i
Projekt 011 | Promicanje dobrih praksi i međuagencijskih postupaka radi procjene opasnosti od kemijske, biološke, radiološke i nuklearne zlouporabe | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 1 915 452 | Zemlje u SjA-i, na Balkanu, BI, JIA
Projekt 010 | Razvoj tečajeva e-učenja za smanjenje opasnosti KBRN-a | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 388 451 | Međunarodni
Projekt 009 | Plan nacionalnog odgovora u Libanonu na slučajeve KBRN-a | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 159 900 | Libanon
Projekt 008 | Preduvjet za jačanje nacionalnih pravnih okvira KBRN-a | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 800 000 | Zemlje u JIA-i
Projekt 007 | Smjernice, postupci i standardizacija u vezi s biološkom sigurnošću/biološkom zaštitom | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 1 199 576 | Zemlje u JIA-i, na Balkanu, Moldova
Projekt 006 | Razvoj znanja i prijenos najboljih praksi o upravljanju kemijskim i biološkim otpadom | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 480 000 | JIA
Projekt 005 | Razvoj znanja i prijenos najboljih praksi o praćenju uvoza/izvoza roba KBRN-a | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 1 440 000 | AAP, SrA, BI, SA
Projekt 004 | Razvoj znanja i prijenos najboljih praksi o međuagencijskom odgovoru KBRN-a | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 959 675 | JIA, JIE
Projekt 003 | Razvoj znanja i prijenos najboljih praksi o biološkoj sigurnosti/biološkoj zaštiti/upravljanju biološkom opasnošću | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 1 920 000 | AAP, SjA, JIA, JIE
Projekt 002 | Izgradnja kapaciteta za utvrđivanje prijetnji koje proizlaze iz kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih tvari i odgovor na njih | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 160 000 | Balkanske zemlje
Projekt 001 | Utvrđivanje i jačanje forenzičkih kapaciteta u području sprečavanja organiziranog kriminala i nezakonite trgovine kemijskim sredstvima, uključujući osposobljavanje i opremu za carinske službenike na prvoj liniji | 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. | 640 000 | Balkanske zemlje
Pilot 2. | Pilot 2. – Osnaživanje zakonodavstva i propisa u području biološke sigurnosti, biološke zaštite i sustava laboratorijskog upravljanja | 1. 1. 2011.–30. 11. 2012. | 375 000 | Zemlje u JIA-i
Pilot 1. | Pilot 1. – Izgradnja kapaciteta za suzbijanje nezakonite trgovine nuklearnim materijalom | 1. 1. 2011.–30. 6. 2012. | 375 000 | Zemlje u JIA-i

1 http://www.cbrn-coe.eu/Projects.aspx

Odgovor ESVD-a i Komisije

Sažetak

VII.

Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) pozdravljaju zaključke Suda i potvrđuju da je određene elemente inicijative potrebno doraditi. Ostvaren je dobar napredak u provedbi inicijative utemeljene na dobrovoljnom, „odozdo prema gore” pristupu, za čije će sazrijevanje trebati vremena i na čijem bi razvoju trebalo stalno raditi. Uspostavljeni su svi potrebni instrumenti, primjerice u pogledu potrebnih struktura u većini regija, organizacije okruglih stolova, ankete o procjeni potreba, projektnog financiranja u različitim regijama, mjera za praćenje provedbe i evaluacije projekata te različitih instrumenata vidljivosti. Nadalje, održavaju se redoviti sastanci s partnerskim zemljama, provedbenim agencijama i međunarodnim organizacijama, kao i s kontaktnim točkama država članica EU-a. Prvi nacionalni akcijski planovi razvijaju se u pet oglednih zemalja. Daljnji napori ulažu se kako bi se dodatne partnerske zemlje pozvalo da sudjeluju u programu. Interes za pridruživanje programu izrazilo je više od 20 novih partnerskih zemalja. Zahvaljujući tim ključnim elementima i uspostavljenim mrežama, inicijativa može dosegnuti unaprijeđenu razinu, u smislu da EU-u i zemljama sudionicama osigurava veću sigurnost i bolje upravljanje rizikom.

VIII.

Osim što se njome ispunjavaju ciljevi Europske sigurnosne strategije i strategije EU-a za sprječavanje kriminalnih aktivnosti povezanih sa širenjem oružja za masovno uništenje, inicijativom se pridonosi smanjenju rizika od kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji, bilo prirodnih, bilo onih uzrokovanih ljudskim djelovanjem. U slučajevima u kojima postoje rizici povezani s oružjem za masovno uništenje, inicijativom se jačaju mjere za suzbijanje njegova širenja, ali se potpora, imajući u vidu zemljopisni obuhvat inicijative, osigurava i u slučaju općenitijih kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji.

IX.

Komisija i UNICRI inicijativi pružaju različitu, ali međusobno komplementarnu programsku potporu. Upravljački tim osigurava potporu u pitanjima koja se odnose na upravljanje, ako i kada je to potrebno. Potpora na licu mjesta osigurat će se različitim regionalnim tajništvima, osobito onima koja djeluju u državama pristupnicama, državama kandidatkinjama i susjednim državama.

Sada kada su mreže uspostavljene, Komisija namjerava poboljšati tehničke kapacitete ondje gdje je to moguće najbolje apsorbirati. Delegacije EU-a imaju sve veću ulogu u pružanju potpore inicijativi. Budući da je uspostavljeno sudjelovanje na dobrovoljnoj, „odozdo prema gore” osnovi, potpora delegacija može se mobilizirati a da je se pritom ne smatra pokretačem regionalne suradnje.

X.

Razlika u kapacitetima partnerskih zemalja u pogledu provedbe inicijative dovela je do donekle neujednačenog razvoja.

XI.

Komisija i ESVD zahvaljuju Sudu na njegovim preporukama, kojima će se ojačati unutarnji napori za poboljšanje inicijative.

Opažanja

21

Dobrovoljni, „odozdo prema gore” pristup na kojemu se inicijativa temelji, smatra se modelom za poticanje suradnje u složenim sigurnosnim pitanjima.

26

Odabir regija rezultat je sveobuhvatnog pristupa u okviru kojeg su ESVD, Komisija i zemlje regije primile potporu država članica EU-a koje su u odabiru sudjelovale slanjem stručnjaka koje je platila Komisija.

Može se reći da je logika davanja prioriteta državama pristupnicama i državama kandidatkinjama, kao i državama koje su obuhvaćene susjedskom politikom EU-a, bila očita. Ne bi trebalo podcjenjivati važnost rizika i prijetnji u drugim regijama, na što podsjeća i slučaj Fukushime, nedavno izbijanje ebole te pandemije u jugoistočnoj Aziji. Za inicijativu je karakteristična unutarnja fleksibilnost zahvaljujući čemu može učinkovito odgovoriti na globalne i nove prijetnje.

27

Potpora na licu mjesta osigurat će se različitim regionalnim tajništvima, osobito onima koja djeluju u državama pristupnicama, državama kandidatkinjama i susjednim državama. Poduzimaju se mjere kako bi se taj proces olakšao.

28

Riječ je o prioritetnoj popratnoj mjeri ESVD-a i EuropeAida, a radimo i na razvoju instrumenata na temelju kojih bi delegacije i ambasade država članica inicijativi mogle pružiti bolju potporu.

29

Razlika u kapacitetima partnerskih zemalja u pogledu provedbe inicijative dovela je do donek-le neujednačenog razvoja. Stavljanje naglaska na određene regije, na temelju sigurnosnih prioriteta EU-a i kapaciteta partnera, bio je pristup koji je odgovarao tom posebnom provedbenom okviru.

34

Sve su aktivnosti u okviru inicijative dobrovoljnog karaktera. Partnerske zemlje odlučuju o tome žele li utvrditi nacionalni akcijski plan u području suzbijanja rizika od kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji.

35

Projektno financiranje samo po sebi ne ovisi o provedbi ankete o procjeni potreba niti o utvrđivanju nacionalnog akcijskog plana. U pojedinim slučajevima Komisija poduzima mjere na temelju posebnih zahtjeva partnerskih zemalja koji se odnose na rješavanje hitnog prioritetnog problema povezanog s ublažavanjem rizika od kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji.

36

Provedbene agencije predlagale su projekte samo u početnim fazama inicijative, u slučaju hitnih i očitih potreba koje je bilo moguće predvidjeti dok je razvoj aspekata „odozdo prema gore” pristupa bio u početnim fazama.

37

Nakon početnog iskustva, poduzete su brojne mjere u cilju poboljšanja komunikacije s partnerskim zemljama o zahtjevima u pogledu kvalitete projekata povezanih s rizikom od kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji koji su prihvatljivi za financiranje sredstvima EU-a. O ciljevima i kriterijima za financiranje sada se redovito raspravlja u okviru okruglih stolova koji se održavaju u regijama, na sastancima s čelnicima regionalnih tajništva te na sastancima s nacionalnim kontaktnim točkama u području kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji. Ranije primljeni prijedlozi projekata često su bili previše ograničeni u pogledu opsega te su, umjesto regionalnog, često imali nacionalni karakter. Zajednički istraživački centar detaljno je utvrdio sve promjene u projektnim prijedlozima. Svi su originalni projektni prijedlozi arhivirani i može ih se dobiti na uvid u bilo kojem trenutku.

38

U usporedbi s drugim programima, riječ je o relativno kratkim vremenskim razdobljima zbog tzv. pravila N + 1 koje se primjenjuje na inicijativu. U prosjeku projekt počinje 15 mjeseci nakon Komisijine odluke o godišnjem akcijskom planu.

40

Poboljšanje vidljivosti EU-a u okviru inicijative i dalje je važan prioritet za Komisiju i ESVD.

41

Već su poduzete brojne mjere kojima se partnerske zemlje želi potaknuti na veće sudjelovanje u radu, primjerice predlaganjem provedbenim konzorcijima da uključe lokalno stručno znanje.

Zajednički odgovor na stavke 42. i 43.

Široj suradnji trebalo bi se pridonijeti ponovnom uspostavom koordinacijskog odbora, koji bi trebao biti usmjeren na strateško usmjeravanje i provedbene probleme. Njegov oblik može varirati jer razgovori s provedbenim partnerima, primjerice UNICRI-jem, moraju biti u skladu s financijskim pravilima Komisije.

Međutim, dvostrana suradnja i dalje je potrebna kako bi se detaljno raspravilo o određenim pitanjima kao što su ugovorni i financijski aspekti.

45

Komisija poduzima sve potrebne mjere kako bi uskladila djelovanje EU-a u području kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji unutar i izvan Europske unije.

Koordiniranje se provodi u različitim forumima, primjerice u okviru akcijskog plana EU-a za suzbijanje kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji, raznih radnih odbora na razini Vijeća, globalnog partnerstva G7/G8 (koji uključuje glavne strane i partnere, među kojima i međunarodne organizacije kao što su IAEA, WHO, Odbor 1540, OPCW, ISTC i STCU) ili globalne inicijative za borbu protiv nuklearnog terorizma (koju su osnovali Ruska Federacija i Sjedinjene Američke Države). Zahvaljujući tim koordinacijskim aktivnostima Komisija ima, u mjeri u kojoj je to moguće, globalan uvid.

Zaključak i preporuke

50

Komisija i ESVD pozdravljaju izvješće Suda o centrima izvrsnosti EU-a u području suzbijanja kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji. Potreban je regionalni pristup utemeljen na potrebama i koji je našim institucijama od velike koristi.

51 (a)

Pozdravljamo zaključke Suda. Pojedine elemente inicijative potrebno je doraditi. Ostvaren je dobar napredak u provedbi inicijative utemeljene na dobrovoljnom, „odozdo prema gore” pristupu, za čije će sazrijevanje trebati vremena i na čijem bi razvoju trebalo stalno raditi. Uspostavljeni su svi potrebni instrumenti, primjerice u pogledu potrebnih struktura u većini regija, organizacije okruglih stolova, ankete o procjeni potreba, projektnog financiranja u različitim regijama, mjera za praćenje provedbe i evaluacije projekata te različitih instrumenata vidljivosti. Nadalje, održavaju se redoviti sastanci s partnerskim zemljama, provedbenim agencijama i međunarodnim organizacijama, kao i s kontaktnim točkama država članica EU-a. Prvi nacionalni akcijski planovi razvijaju se u pet oglednih zemalja. Daljnji napori ulažu se kako bi se dodatne partnerske zemlje pozvalo da sudjeluju u programu. Interes za pridruživanje programu izrazilo je više od 20 novih partnerskih zemalja. Zahvaljujući tim ključnim elementima i uspostavljenim mrežama, inicijativa može dosegnuti unaprijeđenu razinu, u smislu da EU-u i zemljama sudionicama osigurava veću sigurnost i bolje upravljanje rizikom.

51 (b)

Komisija i UNICRI inicijativi pružaju različitu, ali međusobno komplementarnu programsku potporu. Upravljački tim osigurava potporu u pitanjima koja se odnose na upravljanje, ako i kada je to potrebno. Potpora na licu mjesta osigurat će se različitim regionalnim tajništvima, osobito onima koja djeluju u državama pristupnicama, državama kandidatkinjama i susjednim državama.

Sada kada su mreže uspostavljene, Komisija namjerava poboljšati tehničke kapacitete ondje gdje je to moguće najbolje apsorbirati. Delegacije EU-a imaju sve veću ulogu u pružanju potpore inicijativi. Budući da je uspostavljeno sudjelovanje na dobrovoljnoj, „odozdo prema gore” osnovi, može se mobilizirati pomoć delegacija.

51 (c)

U pojedinim aspektima neujednačen napredak bio je neizbježan, ali zahvaljujući uspostavi instrumenata provedba je programa ujednačenija, iako će se napredak i dalje razlikovati od regije do regije. Ispituju se načini na koje se može osigurati da se dobra dvostrana suradnja između tijela koja donose odluke i dobra dvostrana suradnja između provedbenih partnera proširi na sva četiri tijela.

52 Prva točka

Komisija i ESVD prihvaćaju ovu preporuku. Za inicijativu je karakteristična unutarnja fleksibilnost zahvaljujući čemu može učinkovito odgovoriti na globalne i nove prijetnje.

52 Druga točka

Komisija i ESVD prihvaćaju ovu preporuku. Potpora na licu mjesta osigurat će se različitim regionalnim tajništvima, osobito onima koja djeluju u državama pristupnicama, državama kandidatkinjama i susjednim državama. Poduzimaju se mjere kako bi se taj proces olakšao.

52 Treća točka

Komisija i ESVD prihvaćaju ovu preporuku. Riječ je o prioritetnoj popratnoj mjeri ESVD-a i Komisije, a radimo i na razvoju instrumenata na temelju kojih bi delegacije i ambasade država članica inicijativi mogle pružiti bolju potporu.

53 Prva točka

Komisija i ESVD prihvaćaju ovu preporuku. Provedbeni konzorciji potiču se da pri provedbi projekata uključe lokalno stručno znanje.

53 Druga točka

Komisija i ESVD prihvaćaju ovu preporuku. U usporedbi s drugim programima, riječ je o relativno kratkim vremenskim razdobljima zbog tzv. pravila N + 1 koje se primjenjuje na inicijativu. U prosjeku projekt počinje 15 mjeseci nakon Komisijine odluke o godišnjem akcijskom planu. Komisija će nastojati taj vremenski jaz dodatno smanjiti.

53 Treća točka

Komisija i ESVD prihvaćaju ovu preporuku. Ponovno će se uspostaviti koordinacijski odbor koji će biti usmjeren na strateška i provedbena pitanja. Njegov oblik može varirati jer razgovori s provedbenim partnerima, primjerice UNICRI-jem, moraju biti u skladu s financijskim pravilima Komisije.

QJ-AB-14-017-HR-E  ISSN 2315-2230

Europska unija pokrenula je u svibnju 2010. godine Inicijativu za kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (KBRN) centre izvrsnosti. Inicijativa je osmišljena kako bi ojačala institucijski kapacitet država koje nisu članice EU-a radi smanjenja opasnosti KBRN-a koje bi, ne bude li ih se suzbijalo, mogle biti prijetnja EU-u.

Revizijom koju je proveo Sud ocijenilo se može li inicijativa za centre izvrsnosti EU-a na području KBRN-a djelotvorno pridonijeti smanjenju opasnosti te vrste koje dolaze iz područja izvan EU-a. Sud zaključuje da navedena inicijativa može djelotvorno pridonijeti smanjenju kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih opasnosti koje dolaze iz područja izvan EU-a, no nekoliko je elemenata još potrebno završiti. Sud iznosi niz preporuka koje bi ESVD i Komisija trebali uzeti u obzir kako bi dodatno razvili inicijativu i osigurali njezinu održivost.