EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA
YouTube: EUAuditorsECA

Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).

Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2014

ISBN 978-92-9207-035-9 (epub)
ISBN 978-92-9207-033-5 (nyomtatott változat)
doi:10.2865/41893

© Európai Unió, 2014
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?

Ingyenes kiadványok:

•egy példány: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),

•több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm) vagy
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).

(*)A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).

Megvásárolható kiadványok:

•az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).

Előfizetéses kiadványok:

•az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől (http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).

HU
2014

17 SZ.

Különjelentés

A kiválósági központok
létrehozására irányuló
uniós kezdeményezés
eredményesen járulhat-e
hozzá az Uniót kívülről
fenyegető vegyi,
biológiai, radiológiai
és nukleáris veszélyek
mérsékléséhez?

(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)

Tartalom

Rövidítések

Összefoglaló

Bevezetés

Válasz az Unió biztonságát érintő kihívásokra

A CBRN kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezés

Célkitűzések

Átfogó koordináció és struktúra

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

Észrevételek

A kezdeményezés mögötti koncepció megbízható elemzésen alapul, és elősegíti a régiókon belüli együttműködést és felelősségvállalást

A kezdeményezés szervezeti felépítése összetett, de általában véve megfelelő

Bár az irányítási rendszereket létrehozták, továbbra is vannak hiányosságok

Késedelmek a végrehajtási tervhez képest

A projektek kiválasztására és végrehajtására szolgáló rendszerek működnek, de a partnerországoknak fokozottabban részt kell venniük azokban

A döntéshozó és a végrehajtó szervek között sor kerül kétoldalú együttműködésre, szélesebb körű stratégiai együttműködésre szolgáló fórum azonban nincs

A monitoringrendszer létrehozása megtörtént

Következtetések és ajánlások

Következtetések

Ajánlások

I. melléklet | – | A kezdeményezés felépítése
II. melléklet | – | A regionális titkárságok
III. melléklet | – | A kezdeményezés egyedi elemei és az érintett szervek
IV. melléklet | – | A kezdeményezést végrehajtó szervek
V. melléklet | – | A kezdeményezés révén jelenleg végrehajtott projektek listája

Az EKSZ és a Bizottság válasza

Rövidítések

CBRN: Vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (chemical, biological, radiological and nuclear) [fenyegetések, termékek]

CoE: Kiválósági központok (Centres of Excellence)

EKSZ: Európai Külügyi Szolgálat

EuropeAid: Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság

IfS: Stabilitási Eszköz (Instrument for Stability)

JRC: Közös Kutatóközpont (Joint Research Centre)

TACIS: Technikai segítségnyújtás a Független Államok Közösségének (Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States)

UNICRI: Az ENSZ Régióközi Bűnügyi és Igazságügyi Kutatóintézete

Összefoglaló

I

Az 1990-es évek közepe óta az Unió – elsősorban a TACIS nukleáris biztonsági program keretében finanszírozott intézkedések révén – aktív szerepet vállal a biztonságát fenyegető veszélyek mérséklésében.

II

2003-ban az Európai Tanács két stratégiát fogadott el, amelyek előkészítették a biztonság területén meghozandó jövőbeli intézkedéseket: az európai biztonsági stratégiát és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégiát.

III

Az e stratégiák elfogadását követően kialakított egyik eszköz a 2007–2013-as időszakra 1,82 milliárd eurós költségvetéssel rendelkező Stabilitási Eszköz volt. Ez az eszköz – amely egy rövid és egy hosszú távú összetevőt tartalmaz – az Unión kívüli országokban felmerülő biztonsági kihívásokkal foglalkozik.

IV

A hosszú távú összetevő legjelentősebb intézkedése a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) anyagokkal foglalkozó uniós kiválósági központok létrehozására irányuló kezdeményezés, amelyre a 2010–2013 közötti időszakban 100 millió eurót különítettek el. A kezdeményezés regionális platformokat biztosít a természeti vagy véletlenül bekövetkezett katasztrófákból, valamint a bűnözésből fakadó vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fenyegetések valamennyi vetületének átfogó kezeléséhez: ebbe igen korai szakaszban bevonnak minden kulcsszereplőt, elősegítve ezáltal az érintett országokban a szakértői háttér kialakítását.

V

A kezdeményezést az Európai Külügyi Szolgálat és a EuropeAid koordinálja és irányítja.

VI

Ellenőrzése során a Számvevőszék azt értékelte, hogy a CBRN kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezés eredményesen járulhat-e hozzá az Uniót kívülről fenyegető CBRN-veszélyek mérsékléséhez.

VII

A Számvevőszék megállapítja, hogy a CBRN kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezés eredményesen járulhat hozzá az Uniót kívülről fenyegető vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris veszélyek mérsékléséhez, ám több elemet még véglegesíteni kell.

VIII

A kezdeményezés mögötti koncepció megbízható elemzésen alapul, és kezeli a korábbi TACIS programban megállapított hiányosságokat. Az átfogó és igényorientált megközelítés, valamint a hangsúlyozott regionális együttműködés hosszú távú választ jelent a mindeddig nem kezelt, pedig az európai biztonsági stratégiában és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégiában meghatározott prioritások terén. A kezdeményezésbe a partnerországokban már igen korai szakaszban bevonnak minden érdekeltet, ami a számos érintett régióban elősegíti a kezdeményezés fenntarthatóságát és serkenti a partnerországok felelősségvállalását.

IX

A kezdeményezés szervezeti felépítése összetettsége ellenére általában véve megfelelő, de némi kiigazításra szorul. A két végrehajtó szerv és a régiók kiválasztása kellően indokolt volt, és mindegyik érintett szervnek megvan a külön szerepe. A regionális titkárságok azonban nem rendelkeznek technikai kapacitással. Az uniós külképviseletek nem használják ki eléggé a helyzetüket arra, hogy elérjék a politikai támogatás fokozását a partnerországokban, és hogy kellően tartsák a kapcsolatot az uniós tagállamokkal e témakörben.

X

Megfelelő irányítási rendszert hoztak létre, amely most lép működésbe. A kezdeményezés egyes elemeit azonban késedelmesen hajtották végre. Az eredeti végrehajtási terv nem vette kellően figyelembe a kezdeményezés jellegéből adódó összetettséget. Emiatt a végrehajtási tervet nem lehetett teljes körűen alkalmazni, mivel a legfontosabb elemeket, például az igényfelmérést még nem fejezték be a projektek kiválasztásának megkezdésekor. A kezdeményezés korábbi szakaszában a partnerországokat nem vonták be megfelelően a projektek kiválasztásába. Egyes projektek folyamatban vannak, és monitoringrendszerek létrehozására is sor került. A Számvevőszék észrevételezte, hogy a döntéshozó szervek (EKSZ és EuropeAid) és a végrehajtó szervek (JRC és UNICRI) között csak kétoldalú együttműködés folyik.

XI

A Számvevőszék több ajánlást fogalmaz meg, amelyek figyelembevételével az EKSZ és a Bizottság továbbfejlesztheti a kezdeményezést és biztosíthatja annak fenntarthatóságát.

Bevezetés

Válasz az Unió biztonságát érintő kihívásokra

01

Az Európai Unió 2010 májusában indította el a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) anyagokkal foglalkozó kiválósági központok létrehozására irányuló kezdeményezését (a továbbiakban: a kezdeményezés). A kezdeményezés célja a CBRN-fenyegetések mérséklésére irányuló intézményi kapacitás megerősítése harmadik országokban, amely fenyegetések – elhárítás hiányában – magára az Unióra is veszélyt jelenthetnek.

02

A kezdeményezés a 2010–2013 közötti időszakra elkülönített 100 millió eurós költségvetéssel a Stabilitási Eszköz (IfS)¹ hosszú távú összetevőjének legjelentősebb intézkedése. A Stabilitási Eszköz kialakításával az Európai Unió új stratégiai eszközre tett szert több globális biztonsági és fejlesztési kihívás kezeléséhez. Az IfS egyaránt tartalmaz rövid és hosszú távú intézkedéseket², költségvetése a 2007–2013 közötti időszakra 1,82 milliárd euró volt (melynek 73%-át válságkezelésre, 27%-át pedig válságmegelőzésre szánták). A Stabilitási Eszköz technikai és pénzügyi támogatást nyújt az Unión kívüli partnerországoknak a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagokhoz és szerekhez kapcsolódó fenyegetések mérsékléséhez és az ezekre való felkészültséghez. Az Európai Parlament és a Tanács szerint a Stabilitási Eszköz keretében elfogadott intézkedéseknek ki kell egészíteniük az Unió közös kül- és biztonságpolitikája keretében elfogadott intézkedéseket, és összhangban kell lenniük azokkal.

03

Az 1986-os csernobili balesetet követően a szovjet tervezésű közép- és kelet-európai nukleáris létesítmények jelentette veszély komoly aggodalmat keltett a nemzetközi közösségben, s ez a Szovjetunió összeomlásával és a 11 újonnan függetlenné vált állam (a Független Államok Közössége vagy FÁK) megjelenésével csak tovább fokozódott.

04

Az Európai Bizottság 1991-ben elindította a TACIS programot³, amelyet azzal a céllal alakított ki, hogy segítséget nyújtson a FÁK-nak a demokratikus, piacorientált gazdaságra való áttérésben. A program 2006-ban zárult le.

05

A Bizottság és az uniós tagállamok megállapodtak abban, hogy a TACIS program keretében közös álláspontra helyezkednek a nukleáris biztonság kérdésében. Elindították a TACIS nukleáris biztonsági programot⁴, azzal a céllal, hogy helyszíni segítségnyújtást biztosítsanak, biztonsági és szabályozási módszereket dolgozzanak ki, javítsák a nukleáris hulladék kezelését, valamint munkalehetőséget biztosítsanak a korábban nukleáris fegyverekkel foglalkozó szovjet tudományos szakembereknek a nukleáris energia békés célú felhasználása terén.

06

A New York-i terrortámadásokról és az iraki háborúról folytatott intézményi és kormányközi megbeszélések eredményeként az Európai Tanács 2003-ban két olyan stratégiát fogadott el, amely megalapozta a biztonság területén meghozandó jövőbeli intézkedéseket:

a)Az európai biztonsági stratégia⁵ meghatározta az Unió biztonsági környezetét és az Unió előtt álló legfontosabb kihívásokat, mégpedig a következőket:

οa terrorizmus;

οa tömegpusztító fegyverek elterjedése;

οa regionális konfliktusok;

οaz államkudarc;

οa szervezett bűnözés.

A Tanács következtetése szerint az Uniónak mind a válságkezelés, mind a válságmegelőzés tekintetében aktívabbnak, következetesebbnek és az említett kihívások kezelésére képesebbnek kell lennie.

b)A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia⁶ ütemtervet alakított ki az e területen történő fellépéshez. Prioritásai a következők voltak:

οa tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni nemzetközi monitoringrendszer támogatása;

οharmadik országok segítése kapacitásépítés révén;

οa jogi keretek kialakítása;

οreagálási tervek létrehozása annak érdekében, hogy a harmadik országok teljesíthessék e kereteken belüli kötelezettségeiket.

07

Az Unióban aggodalmat keltő fejleményekre egy 2004. évi ENSZ biztonsági tanácsi határozat⁷ is kitért. A közelmúlt szíriai eseményei is bizonyították, hogy az aggodalom továbbra is megalapozott.

A CBRN kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezés

Célkitűzések

08

A CBRN kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezés legfontosabb célkitűzései a következők⁸:

οa felelős hatóságok hosszú távú nemzeti és regionális képességeinek és a közigazgatási infrastruktúrának a megerősítése;

οa rövid távú reagálási képesség támogatása és megerősítése.

09

A kezdeményezés keretében ezek a célkitűzések a következők révén teljesülnek:

a)képzés és segítségnyújtás az egyes országok számára, hogy eleget tudjanak tenni azon nemzetközi kötelezettségvállalásaiknak, amelyek a CBRN-anyagok terjedése veszélyének mérséklését célozzák;

b)a CBRN-anyagok elterjedésének veszélyével kapcsolatos jogi, közigazgatási és technikai intézkedések kidolgozásával és végrehajtásával foglalkozó nemzeti kapacitás támogatása;

c)a képzési és segítségnyújtási tevékenységekkel kapcsolatos felelősségvállalás és azok fenntarthatóságának biztosítása átfogó regionális megközelítés révén;

d)a CBRN-fenyegetésekre kiterjedő teljes képzési és segítségnyújtási csomag biztosítása (például az exportellenőrzés, a tiltott kereskedelem, a védelem és biztonság, a veszélyhelyzeti tervezés, a válságkezelés, a tudományos szakemberek átcsoportosítása, a tárolás és ártalmatlanítás terén).

Átfogó koordináció és struktúra

10

A kezdeményezésben számos szervezet játszik szerepet (lásd még: I. melléklet):

a)Az Unió külpolitikájáért felelős szerv, az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), a Stabilitási Eszköz többéves indikatív programjai révén felel a Stabilitási Eszköz részét képező kezdeményezés stratégiai orientációjáért. Az EKSZ továbbá rendszeres kapcsolatot tart a CBRN-fenyegetések kezelése területén tevékenykedő egyéb nemzetközi szervezetekkel (például a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel), és megvitatja azokkal az általános stratégiát és prioritásokat.

b)A Bizottság fejlesztési támogatásért felelős szervezeti egysége, a EuropeAid, a döntéshozó szerv, amely egyben a kezdeményezés költségvetésének végrehajtásáért is felel. Elkészíti a Stabilitási Eszköz éves cselekvési programjait, és figyelemmel kíséri az irányító csoport és a végrehajtó szervek – a Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) és az ENSZ Régióközi Bűnügyi és Igazságügyi Kutató Intézete (UNICRI) – munkáját. A EuropeAid 2012 óta a kezdeményezés keretében működő projekteket⁹ is irányítja, ideértve a projektek kiválasztását, a végrehajtó konzorciumok¹⁰ szerződtetését és a monitoringot.

c)Az uniós civil szervezetek szakértőinek „irányító csoportja” azzal támogatja a kezdeményezést, hogy tanácsokat ad irányítási kérdésekben, bemutatja a kezdeményezést a partnerországoknak, és igyekszik magas szintű politikai támogatást szerezni.

d)A kezdeményezés végrehajtása a JRC és a UNICRI feladata. A JRC (a Bizottság technikai és tudományos támogatásért felelős, szakosított szervezeti egysége) a pályázatok kidolgozásában, a projektek kiválasztásában és az igényfelmérésben nyújt segítséget. Emellett a projektek és az egész kezdeményezés monitoringmechanizmusainak kialakításáért és fenntartásáért is felel. A UNICRI regionális titkárságokat hoz létre, és a partnerországbeli struktúrák felállítása során nemzeti cselekvési tervek kidolgozásával és kerekasztal-találkozók szervezésével nyújt segítséget.

e)Minden (összesen több mint 40) partnerország kijelöli nemzeti kapcsolattartási pontját, amelynek feladata az adott országban a CBRN-területeken érintettek által végzett munka koordinálása, a nemzeti munkacsoportok¹¹ létrehozásának támogatása, értekezletek szervezése és a releváns információk terjesztése. A partnerországok ezenkívül egy igényfelmérési eszköztár segítségével meghatározzák igényeiket, és nemzeti cselekvési terveket dolgoznak ki, amelyekben rangsorolják azokat. Ezt követően testre szabott pályázatokat állítanak össze, amelyekben kezelik ezeket az igényeket. A továbbiakban a pályázatokat a JRC regionális összetevővel bővíti – ha ilyen még nem szerepel bennük –, finomítja azokat, majd a EuropeAid értékeli, rangsorolja és finanszírozásra kiválasztja a legmegfelelőbbeket. Ezt követően szerződést kötnek a projektvégrehajtó konzorciumokkal, és megkezdődik a végrehajtás.

f)A partnerországok regionális titkárságok révén folytatnak együttműködést (jegyzéküket lásd: II. melléklet). A titkárságoknak két állandó munkatársuk van: a fogadó ország által kinevezett titkárságvezető és a UNICRI által foglalkoztatott regionális koordinátor. A regionális együttműködés előmozdítására és a pályázatok regionális dimenziójának kialakítására a következők révén törekednek:

οa régión belüli információmegosztás és koordináció elősegítése;

οaz országok segítése az igények felmérésével és kezelésével foglalkozó kapacitásuk kiépítésében és a szakterületek meghatározásában;

οa projektek végrehajtásának és monitoringjának támogatása, valamint visszajelzés ezekre vonatkozóan a végrehajtó szerveknek;

οa kezdeményezés regionális ismertségének előmozdítása.

11

A kezdeményezésben részt vevő országokban az uniós külképviselet¹² rendszeres tájékoztatást kap a kezdeményezés előrehaladásáról és az adott országban végrehajtott kapcsolódó intézkedésekről.

12

A kezdeményezés egyes összetevőit és a végrehajtásában részt vevő szerveket a III. melléklet mutatja be.

1Az Európai Parlament és a Tanács 2006. november 15-i 1717/2006/EK rendelete a Stabilitási Eszköz létrehozásáról (HL L 327., 2006.11.24., 1. o.).

2Példa rövid távú intézkedésekre: ideiglenes hatóságok, valamint demokratikus és plurális állami intézmények létrehozásának támogatása; példa hosszú távú intézkedésekre: jogi keretek és intézményi kapacitások kialakítása, például olyan áruk kivitelének ellenőrzése tekintetében, amelyek mind békés, mind katonai célra vagy bűncselekményekhez felhasználhatóak („kettős felhasználású áruk”).

3Technikai segítségnyújtás a Független Államok Közösségének (FÁK).

4Az 1992–2006-os időszakban 1,3 milliárd eurót különítettek el a TACIS nukleáris biztonsági programra.

5Európai biztonsági stratégia, Európai Tanács, Brüsszel, 2003. december 12. és 13., lásd: http://www.eeas.europa.eu/csdp/about-csdp/european-security-strategy/

6A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia, Európai Tanács, Brüsszel, 2003. december 12., lásd: http://eeas.europa.eu/non-proliferation-and-disarmament/wmd/index_en.htm

7Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2004. április 28-i 1540. sz. határozata.

8A Stabilitási Eszköz – Többéves indikatív program (2009–2011), Európai Bizottság, 2009. április 8.

9A UNICRI azokat a projekteket irányítja, amelyekre 2012 előtt kötöttek szerződést.

10A UNICRI esetében ezek megfelelő szakértelemmel rendelkező, a világ minden részén működő nonprofit szervezetek, a EuropeAid esetében pedig az uniós tagállamok megfelelő szakértelemmel rendelkező kormányzati ügynökségei voltak.

11A nemzeti munkacsoportok tovább koordinálják a munkát, és megosztják az információkat az országukban az intézmények (pl. minisztériumok, ügynökségek, kutatási és oktatási létesítmények) között.

12Az Uniót világszerte 139 uniós külképviselet és hivatal képviseli. További információk: http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

13

A számvevőszéki ellenőrzés célja annak értékelése volt, hogy a CBRN kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezés eredményesen járulhat-e hozzá az Uniót kívülről fenyegető vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris veszélyek mérsékléséhez. Ez az átfogó ellenőrzési kérdés az alábbi három alkérdésre tagolódott:

οA kezdeményezés a 2010 előtti helyzet megbízható elemzésén alapul-e?

οA kezdeményezés szervezeti felépítése megfelelő-e az azonosított kihívások kezeléséhez?

οMegfelelő irányítási rendszer van-e érvényben, és az működik-e?

14

Mivel a kezdeményezés meglehetősen új keletű (2010-ben indult, az első projektek pedig 2013-ban kezdődtek), a Számvevőszék nem ellenőrizte outputjait, végeredményeit és hatását. Ehelyett azt vizsgálta, hogy a kezdeményezés módszere, stratégiája és irányítása valószínűsíti-e, hogy csökkenteni tudja a harmadik országokban felmerülő CBRN-fenyegetéseket.

15

A Számvevőszék 2013 októbere és 2014 januárja között végezte el az ellenőrzést. Az ellenőrzési tevékenység a releváns dokumentumok elemző áttekintéséből, a Bizottsággal, az EKSZ-szel, a UNICRI-vel és az irányító csoport munkatársaival folytatott interjúkból, két regionális titkárság (Rabat és Amman) ellenőrzéséből és az egyik projekt keretében bonyolított munkaértekezleten való részvételből állt.

Észrevételek

A kezdeményezés mögötti koncepció megbízható elemzésen alapul, és elősegíti a régiókon belüli együttműködést és felelősségvállalást

16

A CBRN kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezés fontos lépés az európai biztonsági stratégia és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia céljai felé. A kezdeményezés mögötti koncepció megbízható elemzésen alapul, amely tekintettel van a korábbi TACIS program alábbi hiányosságaira:

οa megközelítés alapvetően ad hoc jellegű volt, és a program nem minden intézkedése illeszkedett hosszú távú stratégiába;

οa TACIS program felülről építkezett, döntéshozatali központja a Bizottságnál volt, így kevés lehetőséget hagyott a harmadik országok felelősségvállalására. Ezért nagy volt a kockázata, hogy a projektek és az eredményeik nem maradnak fenn az uniós finanszírozás befejeződését követően¹³.

17

A kiválósági központok létrehozására irányuló kezdeményezésben több innovatív elem van. A kezdeményezést a szándékok szerint jellemzi:

οaz átfogóság: a CBRN-vonatkozású veszélyek és fenyegetések kezelése, függetlenül attól, hogy bűncselekmény, baleset vagy természeti jelenség okozta-e azokat, és ennek részeként a megelőzési, felderítési, reagálási és irányítási kérdésekkel foglalkozó enyhítő intézkedések végrehajtása. Az 1. háttérmagyarázat példákat sorakoztat fel ezekre a fenyegetésekre;

οa kifejezetten igényorientált (alulról építkező) megközelítés: a partnerországokban tevékenykedő szakértők igényfelmérési eszköztár (például hiányelemzés) segítségével rendszeresen meghatározzák országuk jellemző igényeit a CBRN-fenyegetések valamennyi területén; ezt követően nemzeti cselekvési tervben rangsorolják az ilyen veszélyek és fenyegetések kezelése érdekében teendő intézkedéseket; végül testre szabott pályázatokat dolgoznak ki a feltárt igények kezelésére és kockázatcsökkentési rendszereik hiányosságainak felszámolására;

οa hangsúlyozott regionális együttműködés a partnerországok között: a kezdeményezésnek köszönhetően az egyes partnerországokban létrejövő szakértelemből és kapacitásból regionális szinten húznak hasznot.

  1. háttérmagyarázat

A kezdeményezés által kezelt CBRN-fenyegetések: néhány példa

–Vegyi: az ipari célra és bűncselekményekhez egyaránt felhasználható („kettős felhasználású”) vegyi anyagok tiltott kereskedelme;

–Biológiai: az olyan járványok, mint pl. a madárinfluenza, ez a több országban gyorsan terjedő, rendkívül fertőző betegség;

–Radiológiai: kórházi hulladék, pl. a sugárkezelés során használt anyagok;

–Nukleáris: a fukusimaihoz hasonló események, amikor véletlenül radioaktív anyagok kerülnek a környezetbe.

18

Mindezeket az új elemeket a partnerországok felelősségvállalását ösztönzendő s ekképp a kezdeményezés fenntarthatóságát javítandó alakították ki: ez valószínűbbé teszi, hogy az intézkedések eredményei az uniós finanszírozás megszűnése után is fennmaradnak.

19

A biztonság területén folytatott regionális együttműködés a kezdeményezés kulcsfontosságú eleme. Az EKSZ-nek és a Bizottságnak jó oka volt rá, hogy beépítse ezt az elemet a kezdeményezésbe, és hogy a regionális együttműködésre összpontosítson:

a)a kezelt fenyegetések a jellegükből fakadóan több tagállamot érintenek, hiszen a vegyi eredetű baleseteknek vagy a madárinfluenzához hasonló járványoknak nem állják útját az országhatárok;

b)a partnerországok eredményei eltérőek a CBRN-fenyegetések mérséklése területén; a regionális együttműködés révén terjedhet a jól bevált gyakorlat, és a partnerországok felhasználhatják egymás ismereteit.

20

A kezdeményezéstől várt haszon ezért nem merül ki a projektek outputjaiban. Ha olyan érzékeny földrajzi régiókban, mint Észak-Afrika és a Közel-Kelet, szomszédos országok találkozókon vitatnak meg, majd végre is hajtanak projekteket a biztonság területén, az fontos többletértéket jelent, és önmagában is hozzájárul az együttműködés és biztonság kultúrájához.

21

A nemzetközi közösség kedvezően fogadta a kezdeményezést. Támogatásáról biztosította a kezdeményezést az ENSZ Biztonsági Tanácsa¹⁴, a G8 Globális Partnersége (amely munkacsoportot is létrehozott a kiválósági központok témájában¹⁵) és a NATO (az EU támogatja a NATO-nak a cseh köztársaságbeli Vyškov városában működő CBRN-közponját¹⁶).

A kezdeményezés szervezeti felépítése összetett, de általában véve megfelelő

22

A kezdeményezés szerkezetének összetettsége abból adódik, hogy nagyszámú szereplőt érint, decentralizáltan szerveződik, léptéke globális, az érintett régiók és partnerországok igen különbözőek, a végrehajtásról pedig közösen gondoskodnak az Unió és az ENSZ szervei (lásd: 10–11. bekezdés). Ez az összetettség azonban eredendő sajátossága a kezdeményezéshez választott átfogó, alulról építkező és regionális megközelítésnek (lásd: 17. bekezdés).

23

A kezdeményezést végrehajtó szervek – a JRC és a UNICRI – kiválasztása kellően indokolt volt. A JRC, a Bizottság belső tudományos szerve megfelelő technikai szakértelmet biztosít, míg a UNICRI támaszkodhat az ENSZ diplomáciai hálózatára, amikor felkeresi a potenciális partnerországokat és meggyőzi őket, hogy vegyenek részt a kezdeményezésben.Az egyes végrehajtó szervek kiválasztásának hátterét, szakterületüket és a rájuk bízott fő feladatokat a IV. melléklet mutatja be.

24

Igaz, hogy a kezdeményezés több szervet érint, ám mindegyiknek egyértelműen meg van határozva a konkrét szerepe és feladatköre (lásd: 10–11. bekezdés).

25

A partnerországok a JRC és a UNICRI által kiadott iránymutatások és ajánlások alapján maguk választják meg kapcsolattartási pontjukat és hoznak létre nemzeti munkacsoportot. Ez az önállóság elengedhetetlen a kezdeményezés elfogadtatásához, és összhangban van annak általános igényorientált megközelítésével.

26

Ami a kezdeményezés tervezett lebonyolítási régióit illeti, az EKSZ és a Bizottság érthető módon elsősorban olyan régiókat választott, amelyek szomszédosak az Unióval, illetve annak társult országaival (lásd: II. melléklet). Az érintett régiók és országok száma azonban nagy, ezért a hasznos projektekre fordítandó források iránti kereslet jóval meghaladhatja a rendelkezésre álló korlátozott erőforrásokat. Előfordulhat, hogy rangsorolni kell az Unió biztonsága szempontjából leginkább releváns földrajzi területeken végrehajtandó projekteket, így biztosítva a rendelkezésre álló források lehető leghatékonyabb kihasználását.

27

A regionális titkárságok (lásd: 10. bekezdés) jelenleg korlátozott technikai szakértelemmel rendelkeznek. Ez megnehezíti, hogy maradéktalanul betöltsék szerepüket, például segítséget nyújtsanak a pályázatok kidolgozásában és finomításában, később pedig elősegítsék a projektek végrehajtását.

28

A partnerországokban működő uniós külképviseletek rendszeres tájékoztatást kapnak a kezdeményezésről, de még nem játszanak kellően aktív szerepet. A külképviseletek rendelkeznek azzal a szakértelemmel, amely a regionális titkárságok és a nemzeti kapcsolattartási pontok támogatásához szükséges. Ennél is fontosabb azonban a diplomáciai szakértelmük, amelynek révén a partnerországokban magas szintű politikai támogatást szerezhetnek és tarthatnak fenn, továbbá ráirányíthatják a figyelmet az Unió részvételére.

Bár az irányítási rendszereket létrehozták, továbbra is vannak hiányosságok

Késedelmek a végrehajtási tervhez képest

29

Az EKSZ és a EuropeAid a végrehajtási terv kidolgozásakor nem vette figyelembe a kezdeményezés összetettségét (lásd: III. melléklet). A vártnál tovább tartott a partnerországbeli struktúrák kialakítása. Ennek több oka volt: más-más politikai körülmények és a magas szintű nemzeti támogatás változó mértéke, a partnerországok különbözősége, eltérő tapasztalataik a CBRN-fenyegetések mérséklésének területén, illetve az, hogy milyen mértékben alakították már ki a megfelelő struktúrákat (például nemzeti munkacsoportokat).

30

Az említett összetettség nemcsak a nemzeti kapcsolattartási pontok kijelölését, hanem a nemzeti munkacsoportok létrehozását is késleltette.

31

A végrehajtási terv többek között egy intézkedéssorozatot irányzott elő a – speciálisan kifejlesztett eszköztár segítségével végzett – igényfelméréstől a nemzeti cselekvési tervekig, majd a megállapított igények kielégítését célzó pályázatokig.

32

Az igényfelmérési eszköztárat arra dolgozták ki, hogy a CBRN-fenyegetések valamennyi területén szisztematikusan feltárja az egyes országok sajátos kockázatait. Az eszköztár kidolgozását már a EuropeAid és a UNICRI között 2010-ben létrejött szerződés is előirányozta. A kezdeményezés végrehajtása során jelentkező késedelmek miatt (lásd: 29–30. bekezdés), a EuropeAid ezt újra betervezte a 2012-re vonatkozó éves cselekvési programjába.

33

A EuropeAid véleménye szerint a UNICRI az eszköztár kidolgozásakor nem vette kellően figyelembe a partnerországok közigazgatási kapacitását, így a végtermék túlságosan bonyolult lett. Ezért 2013 márciusában a feladatot átosztotta a JRC-re, amely 2013 decemberében egy új, egyszerűbb változatot készített. A három partnerországban végzett tesztelést követően az eszköztár 2014 elején vált teljes egészében hozzáférhetővé. Jelenleg a partnerországok két eszköztárhoz folyamodhatnak nemzeti cselekvési tervük kidolgozásakor.

34

Az igényfelmérést követően nemzeti cselekvési terveket kell kidolgozni: ezek tartalmazzák azokat az intézkedéseket, amelyekre a katasztrófákra való felkészültség, azok megelőzése, felderítése és mérséklése terén azonosított igények kielégítéséhez szükség van. 2013 végéig öt partnerország készítette el cselekvési tervének tervezetét.

35

Mindezen késedelmek miatt az EKSZ és a EuropeAid nem tudta tartani magát az előirányzott végrehajtási tervhez. A projektek már az igényfelmérés és a nemzeti cselekvési tervek kidolgozása előtt megkezdődtek.

A projektek kiválasztására és végrehajtására szolgáló rendszerek működnek, de a partnerországoknak fokozottabban részt kell venniük azokban

36

Ami a projektek kiválasztását illeti, a pályázatok többsége partnerországoktól vagy regionális titkárságoktól származik, de előfordulhat, hogy azokat a végrehajtó szervek dolgozzák ki. Ha a pályázatokat a végrehajtó szervek nyújtják be, az lendületet adhat ugyan a kezdeményezésnek, de nem áll összhangban az alulról építkező megközelítéssel.

37

A Közös Kutatóközpont minden pályázatot felülvizsgál, és a EuropeAiddel karöltve meggyőződik arról, hogy azok tartalmaznak-e SMART-célkitűzéseket¹⁷ és -mutatókat. Az első projektkiválasztás során a EuropeAid, a UNICRI és a JRC módosította a pályázatokat, egyes pályázatokat összevont, másokat elvetett, a pályázatok kezdeményezőjét azonban nem tájékoztatta minden esetben. Ez kedvezőtlenül hatott az utóbbiak felelősségvállalására, és ártott a kezdeményezés további sorsának.

38

2013 májusa óta az érintett partnerországok – a korábbi gyakorlattól eltérően – nemcsak évente egyszer, hanem bármikor javasolhatnak projekteket. A EuropeAid a partnerországokkal, a regionális titkárságokkal és az illetékes szakértőkkel folytatott megbeszéléseket követően eseti alapon hagyja jóvá a pályázatokat. A megbeszélések során a résztvevők meggyőződnek arról, hogy a pályázatnak van-e regionális dimenziója. A partnerországok kedvezően fogadták az új megközelítést, mivel így nagyobb részt kapnak azokban az eljárásokban, amelyek a pályázat finanszírozásáról szóló döntés meghozatalához vezetnek. Aggályosnak tartják azonban a partnerországok, hogy túl hosszú idő telik el a projektjavaslatoktól a projektek végrehajtásáig, és szívesen látnának bármilyen javulást ezen a téren.

39

2014 áprilisáig 40 projektet (lásd: V. melléklet) választottak ki. Az első projektek végrehajtása 2013. január 1-jén kezdődött. Többségük figyelemfelkeltésre, hálózatépítésre, tudástranszferre, képzésre, kapacitásépítésre és a jogi keretek szigorítására vonatkozik (lásd: 2. háttérmagyarázat).

40

A kezdeményezés első 19 projektjének irányításával, ezenbelül a projektvégrehajtók ENSZ-szabályozás szerinti kiválasztásával és szerződtetésével a UNICRI-t bízták meg. Ennek értelmében a világ bármely, megfelelő szakértelemmel rendelkező nonprofit szervezete pályázhatott a részvételre. Miután egyes uniós tagállamok azt szorgalmazták, hogy saját szakértőiket jobban bevonják a munkába, és hogy jobban ki legyen emelve az Unió adományozói szerepe, a későbbi projektek irányítását 2012-ben a EuropeAid vette át.

41

Amióta a projektek végrehajtását a EuropeAid szervezi, a projektvégrehajtó konzorciumok az uniós tagállamok ügynökségei, szervei és szakértői köré épülnek. Ezekben a konzorciumokban a partnerországokból csak nagyon kevés ügynökség, szerv és szakértő vesz részt, pedig van közöttük, aki széles körű tapasztalatokkal rendelkezik az érintett témákban. Ez hátráltathatja a partnerországokban az intézkedésekkel kapcsolatos felelőségvállalást, és befolyásolhatja a projektek eredményeinek fenntarthatóságát. Ezen túlmenően a partnerországokban lévő CBRN-részlegek így többet profitálhatnának saját szakértőik fokozottabb részvételéből. Ez volt a kezdeményezés egyik fő célkitűzése.

    2. háttérmagyarázat

  Példa egy projektre

Megnevezés
5. projekt: A CBRN-anyagok behozatalának/kivitelének monitoringjára vonatkozó ismeretfejlesztés és bevált gyakorlat átadása

Célterület
Afrika atlanti-óceáni partvonala, Közép-Ázsia, Közel-Kelet és Észak-Afrika

Végrehajtó
Gazdasági és Export-ellenőrzési Szövetségi Hivatal (BAFA), Németország

Dátum
2013.1.1–2014.12.31.

Költségvetés (euró)
1 440 000

Célkitűzések

1.Az országok import-/export-ellenőrzési képességeinek támogatása célzott eljárások és iránymutatások kidolgozásával a veszélyes CBRN-anyagok illegális nemzetközi szállításától való visszatartás érdekében;

2.bizalom kiépítése a nemzeti és regionális szintű import-/exportszabályozás területén érintett gazdálkodó egységek, ügynökségek stb. körében;

3.fenntartható, számos különféle országra és kormányzati szervezetre alkalmazható tudásmegosztó rendszer kialakítása a CBRN-anyagok behozatalára/kivitelére vonatkozó, szabadon hozzáférhető eszköztárak alapján;

4.nemzetközi import-/export-ellenőrzési eljárások és iránymutatások révén a regionális ügynökségközi együttműködés és egységesítés javítása.

A döntéshozó és a végrehajtó szervek között sor kerül kétoldalú együttműködésre, szélesebb körű stratégiai együttműködésre szolgáló fórum azonban nincs

42

A kezdeti szakaszban létrejött a döntéshozó szervek (az EKSZ és a EuropeAid) és a végrehajtó szervek (a JRC és a UNICRI) képviselőit tömörítő koordinációs bizottság, hogy megvitassa a kezdeményezés folyamatban lévő kialakítását – ezenbelül a regionális prioritásokat, a UNICRI által bonyolítandó projektek kiválasztását és más témákat. A UNICRI-projektek kiválasztásának véglegesítését követően ez a bizottság megszűnt. Azóta az érintett szervek elsősorban kétoldalú együttműködést folytatnak.

43

Több érintett szerv azon a véleményen volt, hogy a közöttük zajló együttműködést, koordinációt és kommunikációt javíthatná például a koordinációs bizottság szélesebb körű stratégiai együttműködési fórumként történő felélesztése. A bizottság segítségével időhatékonyabb módon lehetne tisztázni a problémákat és meghatározni a prioritásokat, ami nélkülözhetőbbé tenné a nagyszámú kétoldalú megbeszélést.

44

A kiválósági központok létrehozására irányuló kezdeményezés mellett léteznek más csatornák a CBRN-vonatkozású projektek finanszírozására, például a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség vagy az uniós tagállamok ügynökségei.

45

A Bizottságnak nincs teljes körű rálátása minden olyan projektre, amelyet a biztonságpolitika területén finanszíroznak különböző eszközökkel, sem a CBRN-fenyegetések mérséklésére irányuló, más donorszervezetek által finanszírozott projektekre.

A monitoringrendszer létrehozása megtörtént

46

A EuropeAid fő teljesítménymutatók és fő hatásmutatók alapján monitoringrendszert hozott létre a kezdeményezéshez. Ezenkívül a Közös Kutatóközpont és a UNICRI segítségével felügyeli a projekteket. A EuropeAid éves tevékenységi jelentése is közöl információt a kezdeményezés végrehajtásáról.

47

A Közös Kutatóközpont a témát körüljáró, jól kifejlesztett honlapot hozott létre, amely a pályázatokra, a projektek kiválasztására és végrehajtására vonatkozóan naprakész információkkal látja el az érdekelt feleket.

48

A Tanács a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia végrehajtásában elért eredményekről szóló féléves jelentésében¹⁸ beszámol a CBRN-fenyegetések mérsékléséről, többek között a kiválósági központok létrehozására irányuló kezdeményezésről.

49

Tekintettel arra, hogy a projektek csak 2013-ban indultak be (lásd: 39. bekezdés), a meglévő monitoringrendszer eredményességének értékelése túl korai volna.

13Ez a támogatók által finanszírozott intézkedések „fenntarthatósága”.

14Az ENSZ Biztonsági Tanácsának az uniós kiválósági központokat támogató, 2012. április 12-i nyilatkozata.

15Global Partnership: Against the Spread of Materials and Weapons of Mass Destruction: President’s Report for 2013 (Globális Partnerség: A tömegpusztító anyagok és fegyverek elterjedése ellen: 2013. évi elnöki jelentés), Külügyi és Nemzetközösségi Minisztérium, London, 2013. december.

16További információk: http://www.jcbrncoe.cz/

17SMART = Angol betűszóval: konkrét, mérhető, megvalósítható, releváns és határidőhöz kötött.

18A legutóbbi ilyen jelentést a Hivatalos Lap C sorozatának 54. számában tették közzé 2014. február 25-én.

Következtetések és ajánlások

Következtetések

50

Az általános ellenőrzési kérdés tekintetében a Számvevőszék megállapítja, hogy a CBRN kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezés eredményesen járulhat hozzá az Uniót kívülről fenyegető vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris veszélyek mérsékléséhez, azonban több elemet még véglegesíteni kell.

51

Az alkérdések tekintetében a Számvevőszék a következőket állapítja meg:

a)A kezdeményezés mögötti koncepció megbízható elemzésen alapul, és kezeli a korábbi TACIS programban megállapított hiányosságokat. Az átfogó és igényorientált megközelítés, valamint a hangsúlyozott regionális együttműködés hosszú távú választ jelent a mindeddig nem kezelt, pedig az európai biztonsági stratégiában és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégiában meghatározott prioritások terén. A kezdeményezés előírja, hogy a partnerországokban már igen korai szakaszban vonjanak be minden érdekeltet, ami a számos érintett régióban elősegíti a kezdeményezés fenntarthatóságát és serkenti a partnerországok felelősségvállalását.

b)A kezdeményezés szervezeti felépítése összetettsége ellenére általában véve megfelelő, de némi kiigazításra szorul. A két végrehajtó szerv és a régiók kiválasztása kellően indokolt volt, és mindegyik érintett szervnek megvan a külön szerepe. A regionális titkárságok azonban nem rendelkeznek technikai kapacitással. Az uniós külképviseletek nem használják ki eléggé a helyzetüket arra, hogy elérjék a politikai támogatás fokozását a partnerországokban, és hogy kellően tartsák a kapcsolatot az uniós tagállamokkal e témakörben.

c)Megfelelő irányítási rendszert hoztak létre, amely most lép működésbe. A kezdeményezés egyes elemeit azonban késedelmesen hajtották végre. Az eredeti végrehajtási terv nem vette kellően figyelembe a kezdeményezés jellegéből adódó összetettséget. Emiatt a végrehajtási tervet nem lehetett teljes körűen alkalmazni, mivel a legfontosabb elemeket, például az igényfelmérést még nem fejezték be a projektek kiválasztásának megkezdésekor. A kezdeményezés korábbi szakaszában a partnerországokat nem vonták be megfelelően a projektek kiválasztásába. Egyes projektek folyamatban vannak, és monitoringrendszerek létrehozására is sor került. A Számvevőszék észrevételezte, hogy a döntéshozó szervek (EKSZ és EuropeAid) és a végrehajtó szervek (JRC és UNICRI) között csak kétoldalú együttműködés folyik.

Ajánlások

52

A kezdeményezés jelenlegi felépítése tekintetében az EKSZ és a Bizottság:

οa legközvetlenebb előny megszerzése érdekében összpontosítsa az uniós támogatást az Unió biztonsága szempontjából legrelevánsabb földrajzi területekre;

οtechnikai szakértelem hozzáadásával fokozza a regionális titkárságok kapacitását;

οbővítse az uniós külképviseletek szerepét, különösen azokban az országokban, ahol létrehoztak regionális titkárságot.

53

A projektek irányítása tekintetében a Bizottság:

οhozzon intézkedéseket, hogy a partnerországokat ne csak a projektek kezdeményezésébe, hanem azok végrehajtásába is bevonja; ezáltal növekedne az intézkedésekkel kapcsolatos felelősségvállalásuk, és biztosítható lenne azok fenntarthatósága;

οtovábbra is törekedjen az eljárások tökéletesítésére, hogy csökkenjen a pályázatok, illetve a projektek végrehajtása közötti idő;

οfejlessze a döntéshozó és a végrehajtó szervek közötti együttműködést, például a koordinációs bizottság felélesztésével.

A jelentést 2014. október 7-i luxembourgi ülésén fogadta el a Karel PINXTEN számvevőszéki tag elnökölte III. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
elnök

Mellékletek

I. melléklet

A kezdeményezés felépítése

II. melléklet

A regionális titkárságok

Rövidítés | Régió | Érintett országok
SEA | Délkelet-Ázsia | Brunei Darussalam Állam, Kambodzsa, Indonézia, Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság, Malajzia, Mianmar, Fülöp-szigetek, Szingapúr, Thaiföld, Vietnam
AAF | Afrika atlanti-óceáni partvonala | Elefántcsontpart, Gabon, Libéria, Mauritánia, Marokkó, Szenegál, Togo
NA | Észak-Afrika | Algéria, Líbia, Marokkó, Tunézia
SEE | Délkelet-Európa, Dél-Kaukázus, Moldova és Ukrajna | Albánia, Örményország, Bosznia-Hercegovina, Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság, Grúzia, Moldova, Montenegró, Szerbia, Ukrajna
CA | Közép-Ázsia | Kirgizisztán, Tádzsikisztán, Üzbegisztán
ME | Közel-Kelet | Irak, Jordánia, Libanon
ECA | Kelet- és Közép-Afrika | Burundi, Kongói Demokratikus Köztársaság, Ghána, Kenya, Ruanda, Seychelle-szigetek, Uganda, Zambia

Tárgyalás alatt:

GCC
Öböl-menti Együttműködési Tanács
Meghatározandó

III. melléklet

A kezdeményezés egyedi elemei és az érintett szervek

IV. melléklet

A kezdeményezést végrehajtó szervek

JRC
UNICRI

Teljes név
Közös Kutatóközpont
Az ENSZ Régióközi Bűnügyi és Igazságügyi Kutató Intézete

Székhely
Brüsszel (Belgium), 7 további kutatóintézet
Torino, Olaszország

Működési terület
Tudományos kutatás, eredetileg különösen nukleáris és radiológiai témákban
Bűnmegelőzés és büntető igazságszolgáltatás

Honlap
http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10
http://www.unicri.it/

A kezdeményezés végrehajtó szerveként történő kiválasztás okai

–Releváns technikai know-how

–Előző programok során tanúsított sikeres együttműködés

–A terület szakértő szervekénti nemzetközi elismertség

–A projektirányítás területén szerzett tapasztalat

–Bűnügyi és igazságügyi szakértelem

–Harmadik országokban történő kapacitásépítés területén szerzett know-how

–Korábbi együttműködés az Európai Bizottsággal

–ENSZ-szervezetre van szükség, mivel a kezdeményezés a partnerországok számára érzékeny kérdéseket érint a biztonság területén

Főbb feladatai a kezdeményezésben

–Technikai és tudományos támogatás nyújtása

–Segítségnyújtás a pályázatok kidolgozása során, ideértve a műszaki specifikációk kialakítását is

–A EuropeAid támogatása a projektek kiválasztása során

–A projektekhez, illetve a kezdeményezés egészéhez kapcsolódó monitoringmechanizmusok létrehozása és fenntartása

–A partnerországokkal együtt végzett igényfelmérés

–Módszertani előkészítés

–Regionális titkárságok létrehozása, ideértve az állandó munkatársak biztosítását is

–Segítségnyújtás a partneroszágbeli struktúrák (nemzeti kapcsolattartási pontok, nemzeti munkacsoportok) felállítása során

–Nemzeti cselekvési tervek kidolgozása a partnerországokkal együtt

–Regionális kerekasztal-találkozók szervezése, amelyek biztosítják a regionális együttműködést, és segítséget nyújtanak a pályázatok kialakítása során

V. melléklet

A kezdeményezés révén jelenleg végrehajtott projektek listája¹

Projektszám | Megnevezés | Végrehajtási időszak | Költségvetés (euró) | Országok/régiók (a rövidítéseket lásd: III. melléklet)
Projekt 040 | Egészségügyi laboratóriumok megerősítése a potenciális biológiai fenyegetések minimálisra csökkentése érdekében | 2014.1.1–2016.12.31. | 4 495 712 | CA, ME, SEE
Projekt 039 | Az egészségbiztonság megerősítése a kikötőkben, a repülőtereken és a szárazföldi határátkelőkön | 2013.7.23–2015.7.22. | 1 500 000 | CA, ME, NA, SEE
Projekt 038 | A kettős felhasználású termékekre vonatkozó export-ellenőrzési tájékoztatás | 2014.1.1–2015.12.31. | 2 500 000 | CA, ME
Projekt 037 | MEDILABSECURE – Humán és állati vírusokat vizsgáló virológiai laboratóriumok hálózatainak és orvosi entomológiával foglalkozó hálózatoknak a létrehozása | 2014.1.6–2018.1.5. | 3 626 410 | ME, NA, SEE
Projekt 036 | A Mediterrán Intervenciós Járványügyi Képzési Program (MediPIET) továbbfejlesztése és megszilárdítása | 2014.1.1–2017.12.31. | 6 400 000 | ME, NA, SEE
Projekt 035 | Veszélyes vegyi és biológiai hulladékok kezelése | 2014.1.1–2017.6.30. | 3 871 800 | AAF, NA
Projekt 034 | Kapacitáserősítés a CBRN-reagálás, valamint a kémiai és az egészségügyi veszélyhelyzetek területén | 2014.1.1–2016.12.31. | 3 914 034 | ME
Projekt 033 | A CBRN-vonatkozású nemzeti jogi keret szigorítása, valamint speciális és műszaki képzés biztosítása a CBRN-felkészültségi és reagálási képesség javításához | 2013.9.15–2016.9.14. | 2 699 069 | AAF, ECA
Projekt 032 | A Mediterrán Intervenciós Járványügyi Képzési Program (MediPIET) létrehozása | 2013.1.1–2014.12.31. | 440 000 | AAF, ME, NA, SEE
Projekt 031 | Egyetemeknek és intézeteknek a vegyi anyagok kettős felhasználásával kapcsolatos aggodalmakra irányuló figyelemfelkeltést célzó hálózata | 2013.1.1–2014.12.31. | 800 000 | Nemzetközi
Projekt 030 | Nukleáris kriminalisztikával foglalkozó kiválósági hálózat a délkelet-ázsiai régióban | 2013.1.1–2014.12.31. | 600 000 | SEA
Projekt 029 | Regionális humánerőforrás-fejlesztés nukleáris biztonság, védelem és biztosítékkezelés céljából egy thaiföldi egyetemi mesterképzési program keretében | 2013.1.1–2014.12.31. | 340 000 | SEA
Projekt 028 | Nukleáris és radioaktív anyagokra vonatkozó integrált nemzeti biztonsági rendszer kifejlesztésének támogatása | 2013.1.1–2014.12.31. | 1 000 000 | SEA
Projekt 027 | Biológiai fenyegetések kezelése | 2013.1.1–2014.12.31. | 480 000 | SEA országai
Projekt 026 | A CBRN-vonatkozású nemzeti jogi keretek megerősítésének előfeltétele | 2013.1.1–2014.12.31. | 300 000 | Libanon, Tunézia
Projekt 025 | A biológiai védelemmel/biológiai biztonsággal/biológiai fenyegetések kezelésével kapcsolatos ismeretek fejlesztése és a bevált gyakorlat átadása | 2013.1.1–2014.12.31. | 480 000 | ME
Projekt 024 | A radioaktív és nukleáris anyagok felderítésére, kezelésére és a lakosság védelmére szolgáló módszertan kidolgozása | 2013.1.1–2014.12.31. | 600 000 | Mauritánia, Marokkó, Szenegál
Projekt 023 | Kapacitásépítés a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok jelentette fenyegetések azonosítása és kezelése érdekében | 2013.1.1–2014.12.31. | 500 000 | A Balkán, ME, NA és SEA országai
Projekt 022 | Speciális technikai képzés nyújtása az elsődleges válaszintézkedéseket végrehajtók képességeinek javítására a CBRN-események bekövetkezése esetén | 2013.1.1–2014.12.31. | 700 000 | AAF, SEA
Projekt 021 | A CBRN-anyagok azonosításával és felderítésével foglalkozó regionális határ-ellenőrzési kapacitás kiépítése | 2013.1.1–2014.12.31. | 700 000 | AAF, SEA
Projekt 019 | Eljárások és iránymutatások kidolgozása a szabályozási ellenőrzés alá tartozó CBRN-anyagokra vonatkozó biztonságos információkezelési rendszerek és adatcsere-mechanizmusok létrehozása és tökéletesítése érdekében | 2013.1.3–2015.1.2. | 400 000 | Nemzetközi
Projekt 018 | Egyetemeknek és intézeteknek a biotechnológia területén alkalmazott kettős felhasználással kapcsolatos aggodalmakra irányuló figyelemfelkeltést célzó nemzetközi hálózata | 2013.1.1–2014.12.31. | 399 719 | Nemzetközi
Projekt 017 | Nemzeti reagálási terv létrehozása Ghánában és Kenyában vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) anyagokkal kapcsolatos, nem engedélyezett eseményekre való válaszadás érdekében | 2013.5.15–2015.5.14. | 240 000 | Ghána és Kenya
Projekt 016 | Integrált nemzeti nukleáris biztonsági rendszer kifejlesztésének támogatása | 2013.1.1–2014.12.31. | 400 000 | NA
Projekt 015 | A biológiai védelem és a biológiai biztonság megerősítése egy laboratóriumi izobank-rendszer kifejlesztésével | Közbeszerzési eljárás folyamatban | 480 000 | SEA országai
Projekt 014 | Speciális és műszaki képzés nyújtása az elsődleges válaszintézkedéseket végrehajtók képességeinek javítása érdekében | 2013.1.4–2015.1.3. | 400 000 | SEE
Projekt 013 | A vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok jelentette fenyegetések meghatározását és az azokra való reagálást célzó kapacitásépítés és figyelemfelkeltés a szubszaharai Afrika országaiban | 2013.1.1–2014.12.31. | 319 924 | ECA
Projekt 012 | Az Európai Unió és a délkelet-ázsiai országok közötti tapasztalatcsere a biológiai védelemre és a biológiai biztonságra vonatkozó jogszabályok és szabályozások szigorításáról, valamint az érintett laboratóriumi irányítási rendszerekről a regionális kiválósági központ közreműködésével – 2. fázis | 2013.1.4–2015.1.3. | 320 000 | SEA országai
Projekt 011 | A vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagokkal való visszaélés kockázatainak értékelésére szolgáló bevált gyakorlat és ügynökségek közötti eljárások előmozdítása | 2013.1.1–2014.12.31. | 1 915 452 | A NA, a Balkán, ME, SEA országai
Projekt 010 | A CBRN-fenyegetések mérséklésével kapcsolatos e-tanulási kurzusok kidolgozása | 2013.1.1–2014.12.31. | 388 451 | Nemzetközi
Projekt 009 | A CBRN-eseményekre vonatkozó libanoni nemzeti reagálási terv | 2013.1.1–2014.12.31. | 159 900 | Libanon
Projekt 008 | A CBRN-vonatkozású nemzeti jogi keretek megerősítésének előfeltétele | 2013.1.1–2014.12.31. | 800 000 | SEA országai
Projekt 007 | A biológiai védelemmel, illetve a biológiai biztonsággal kapcsolatos iránymutatások, eljárások és szabványosítás | 2013.1.1–2014.12.31. | 1 199 576 | SEA, a Balkán országai, Moldova
Projekt 006 | A vegyi és a biológiai hulladékra vonatkozó ismeretek fejlesztése és a bevált gyakorlat átadása | 2013.1.1–2014.12.31. | 480 000 | SEA
Projekt 005 | A CBRN-anyagok behozatalának/kivitelének monitoringjára vonatkozó ismeretek fejlesztése és a bevált gyakorlat átadása | 2013.1.1–2014.12.31. | 1 440 000 | AAF, CA, ME, NA
Projekt 004 | Az ügynökségek közötti CBRN-reagálásra vonatkozó ismeretek fejlesztése és a bevált gyakorlat átadása | 2013.1.1–2014.12.31. | 959 675 | SEA, SEE
Projekt 003 | A biológiai védelemmel/biológiai biztonsággal/biológiai fenyegetések kezelésével kapcsolatos ismeretek fejlesztése és a bevált gyakorlat átadása | 2013.1.1–2014.12.31. | 1 920 000 | AAF, NA, SEA, SEE
Projekt 002 | Kapacitásépítés a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok jelentette fenyegetések azonosítása és kezelése érdekében | 2013.1.1–2014.12.31. | 160 000 | A Balkán országai
Projekt 001 | A kriminalisztikai kapacitás azonosítása és megerősítése a szervezett bűnözés és a vegyi anyagok tiltott kereskedelmének megelőzése területén, beleértve az élvonalban dolgozó vámtisztviselők képzését és felszerelését is | 2013.1.1–2014.12.31. | 640 000 | A Balkán országai
2. Kísérleti projekt | 2. kísérleti projekt – Jogszabályok és szabályozások megerősítése a biológiai védelem, a biológiai biztonság és a laboratóriumi irányítási rendszerek területén | 2011.1.1–2012.11.30. | 375 000 | SEA országai
1. Kísérleti projekt | 1. kísérleti projekt – Kapacitásépítés a tiltott nukleáris kereskedelem elhárítása területén | 2011.1.1–2012.6.30. | 375 000 | SEA országai

1 http://www.cbrn-coe.eu/Projects.aspx

Az EKSZ és a Bizottság válasza

Összefoglaló

VII

A Bizottság és az EKSZ üdvözli a Számvevőszék következtetéseit, és egyetért abban, hogy a kezdeményezésnek vannak olyan elemei, amelyeket véglegesíteni kell. Az önkéntes, alulról építkező megközelítésen alapuló kezdeményezés végrehajtása jól halad, de az ilyen kezdeményezések csak egy bizonyos idő után érnek be, és ezután is folyamatos fejlesztést igényelnek. Ehhez minden feltétel adott, mint pl. a legtöbb régióban a szükséges struktúrák létrehozása, kerekasztal-találkozók megrendezése, az igényfelmérés, a különböző régiókban történő projektfinanszírozás, a projektvégrehajtás és értékelés nyomon követésének mérése, valamint számos láthatósági eszköz. Továbbá, a Bizottság rendszeres találkozókat szervez a partnerországokkal, a végrehajtó ügynökségekkel és a nemzetközi szervezetekkel, valamint az uniós tagállamok kapcsolattartóival. Öt partnerországban megkezdődött az első nemzeti cselekvési tervek kidolgozása. A Bizottság további erőfeszítéseket tesz arra, hogy további partnerországokat hívjon meg a programban való részvételre. Több mint 20 új partnerország fejezte ki érdeklődését a programhoz való csatlakozás iránt. Ezekkel az újonnan létrehozott alkotóelemekkel és hálózatokkal a kezdeményezés magasabb szintre kerülhet a biztonság és a kockázatkezelés javítása tekintetében az EU és a részt vevő országok számára.

VIII

A kezdeményezés amellett, hogy teljesíti az európai biztonsági stratégia és a tömegpusztító fegyverek (WMD) elterjedése elleni EU-stratégia célkitűzéseit, csökkenti az ember okozta és a természeti CBRN-fenyegetésekből származó kockázatokat. Azokon a területeken, ahol tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos kockázatok vannak jelen, a kezdeményezés megerősíti a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni intézkedéseket, azonban a kezdeményezés földrajzi hatályát tekintve azokon a területeken is segítséget nyújt, ahol általánosabb CBRN-kockázatok merülnek fel.

IX

A Bizottság és a UNICRI eltérő, de egymást kiegészítő programtámogatást nyújt a kezdeményezéshez. Az „irányító csoport” szükség szerint irányítási kérdésekhez nyújt segítséget. Helyszíni segítségnyújtást biztosítunk több regionális titkárság számára, különösen a csatlakozó, a tagjelölt és a szomszédságpolitikai partnerországok számára.

Most, hogy kiépültek a hálózatok, a Bizottság ott tervezi javítani a technikai kapacitást, ahol a támogatás a legjobban felhasználható. Az uniós küldöttségek növekvő szerepet játszanak a kezdeményezés támogatásában. Mivel működik a részvétel alulról építkező, önkéntes bázisa, mobilizálható a küldöttség támogatása anélkül, hogy azt a regionális együttműködés mozgatójának tekintenék.

X

A partnerországok kapacitásai közötti eltérések a kezdeményezéssel való előrehaladásban egyenetlen fejlődéshez vezettek.

XI

A Bizottság és az EKSZ köszönetet mondanak a Számvevőszéknek az ajánlásaiért, és fokozni fogják a kezdeményezés javítására tett belső erőfeszítéseket.

Észrevételek

21

A kezdeményezés önkéntes és alulról építkező megközelítésére modellként tekintenek az összetett biztonsági kérdések területén folytatott együttműködés biztosításában.

26

A régiók kiválasztása annak az átfogó megközelítésnek az eredménye volt, melyben az EKSZ-t, a Bizottságot és a régiók országait az uniós tagállamok támogatták, melyek a kiválasztásban a Bizottság által fizetett szakértők kiküldésével vettek részt.

A csatlakozó és a tagjelölt országok, valamint az EU szomszédságpolitikájába tartozó országok előtérbe helyezése logikus. Nem szabad alábecsülni a más régiókban jelen levő kockázatok és fenyegetések jelentőségét, amint azt Fukushima, az ebola legutóbbi kitörése és a Délkelet-Ázsiából származó járványok is jelezték. A kezdeményezésben rejlő belső rugalmasság lehetővé teszi a globális és az új fenyegetésekre való hatékony reagálást.

27

Helyszíni segítségnyújtást biztosítunk több regionális titkárság számára, különösen a csatlakozó, a tagjelölt és a szomszédságpolitikai partnerországok számára. Az e folyamat elősegítését célzó intézkedések meghozatala folyamatban van.

28

Az EKSZ és a EuropeAid számára ez a nyomonkövetési intézkedés kiemelt helyet foglal el, és tervezzük azokat az eszközöket, amelyekkel a küldöttségek és a tagállamok nagykövetségei jobban tudják támogatni a kezdeményezést.

29

A partnerországok kapacitásai közötti eltérések a kezdeményezéssel való előrehaladásban egyenetlen fejlődéshez vezettek. Bizonyos régiók uniós biztonsági prioritások és a partnerek kapacitásai alapján történő előtérbe helyezése egy olyan megközelítés volt, mely tükrözte a végrehajtás eme különleges keretét.

34

A kezdeményezésen belüli összes tevékenység önkéntes alapon történik. A partnerországok döntik el, hogy kívánnak-e kidolgozni nemzeti CBRN cselekvési tervet vagy sem.

35

A projektfinanszírozás önmagában nem függ igényfelmérés elvégzésétől és/vagy nemzeti cselekvési terv kidolgozásától. Néhány esetben a Bizottság intézkedik a partnerországok kérésére, amikor a CBRN-fenyegetések mérséklése területén sürgős, elsőrangú problémát kell megoldani.

36

A végrehajtó ügynökségek csak a kezdeményezés korai szakaszaiban javasoltak projekteket. Erre az előrelátható sürgős és látható igények esetében került sor, miközben a kezdeményezés alulról építkező szempontjai a fejlesztés kezdeti szakaszában voltak.

37

E tapasztalat után több lépést hoztak a partnerországokkal az uniós finanszírozásra alkalmas, CBRN-hez kapcsolódó projektekre vonatkozó minőségi követelményekről folytatott kommunikáció javítására. A célkitűzéseket és a finanszírozási követelményeket jelenleg rendszeres kerekasztal-találkozók keretében tárgyalják meg a régiókban, a regionális titkárságok vezetőivel folytatott találkozókon, valamint a nemzeti CBRN-kapcsolattartókkal folytatott találkozókon. A korábban beérkezett projektjavaslatok gyakran túl specifikusak, illetve gyakran csak nemzeti, és nem regionális jellegűek voltak. A JRC részletesen nyomon követte a projektjavaslatok bármilyen változtatásait. Az összes eredeti projektjavaslatot dokumentálták, és azok bármikor megtekinthetők.

38

Más programokhoz képest az időszakok viszonylag rövidek a kezdeményezésre alkalmazandó ún. N+1 szabály miatt. A projektek átlagosan az éves cselekvési tervről szóló bizottsági határozathozatal után 15 hónappal kezdődnek.

40

A kezdeményezés uniós láthatóságának javítása a továbbiakban is kiemelt prioritást jelent a Bizottság és az EKSZ számára.

41

Több lépést hoztak a partnerországok munkába való nagyobb mértékű bevonásának elősegítésére, pl. helyi szakértők bevonását javasolták a végrehajtó konzorciumoknak.

A 42. és 43. bekezdésre adott közös válasz

A koordinációs bizottság felélesztése elősegíti a szélesebb körű együttműködést; a bizottságnak a stratégiai irányokra és a végrehajtással kapcsolatos kérdésekre kellene összpontosítania. A bizottság összetétele változhat, mivel a végrehajtó partnerekkel, mint pl. a UNICRI-vel folytatott megbeszélések folyamán tekintettel kell lenni a Bizottság pénzügyi szabályzataira.

Mindazonáltal a kétoldalú együttműködésre a későbbiekben is szükség lesz az olyan kérdések részletes megvitatására, mint a szerződésekkel kapcsolatos kérdések és a pénzügyi kérdések.

45

A Bizottság az Európai Unión belül és kívül is meghozza az összes szükséges erőfeszítést az uniós tevékenységek koordinálására a CBRN területén.

A koordináció különböző fórumokon történik, ilyen pl.: az EU CBRN cselekvési terve, tanácsi szinten számos munkabizottság, a G8/G7 globális partnerség (ebben a legfontosabb felek és partnerek vesznek részt, ideértve a következő nemzetközi szervezetekét: az IAEA, a WHO, az 1540. határozattal létrehozott bizottság, az OPWC, az ISTC és az STCU) vagy a Globális kezdeményezés a nukleáris terrorizmus elleni küzdelemre (az Orosz Föderáció és az Amerikai Egyesült Államok által létrehozott kezdeményezés). E koordinációs tevékenységeknek köszönhetően a Bizottság a lehető legszélesebb körű globális áttekintéssel rendelkezik.

Következtetések és ajánlások

50

A Bizottság és az EKSZ üdvözli a CBRN kiválósági központokról szóló számvevőszéki jelentést. Keresletorientált és regionális, az intézményeink számára nagy hasznossággal bíró megközelítésre van szükség.

51 a)

Üdvözöljük a Számvevőszék következtetéseit. A kezdeményezésnek vannak olyan elemei, amelyeket véglegesíteni kell. Az önkéntes, alulról építkező megközelítésen alapuló kezdeményezés végrehajtása jól halad, de az ilyen kezdeményezések csak egy bizonyos idő után érnek be, és ezután is folyamatos fejlesztést igényelnek. Ehhez minden feltétel adott, mint pl. a legtöbb régióban a szükséges struktúrák létrehozása, kerekasztal-találkozók megrendezése, az igényfelmérés, a különböző régiókban történő projektfinanszírozás, a projektvégrehajtás és értékelés nyomon követésének mérése, valamint számos láthatósági eszköz. Továbbá, a Bizottság rendszeres találkozókat szervez a partnerországokkal, a végrehajtó ügynökségekkel és a nemzetközi szervezetekkel, valamint az uniós tagállamok kapcsolattartóival. Öt partnerországban megkezdődött az első nemzeti cselekvési tervek kidolgozása. A Bizottság további erőfeszítéseket tesz arra, hogy további partnerországokat hívjon meg a programban való részvételre. Több mint 20 új partnerország fejezte ki érdeklődését a programhoz való csatlakozás iránt. Ezekkel az újonnan létrehozott alkotóelemekkel és hálózatokkal a kezdeményezés magasabb szintre kerülhet a biztonság és a kockázatmenedzsment javítása tekintetében az EU és a részt vevő országok számára.

51 b)

A Bizottság és a UNICRI különböző, de egymást kiegészítő programtámogatást nyújt a kezdeményezéshez. Az „irányító csoport” szükség szerint irányítási kérdésekhez nyújt segítséget. Helyszíni segítségnyújtást biztosítunk több regionális titkárság számára, különösen a csatlakozó, a tagjelölt és a szomszédságpolitikai partnerországok számára.

Most, hogy kiépültek a hálózatok, a Bizottság ott tervezi javítani a technikai kapacitást, ahol ez a támogatás a legjobban felhasználható. Az uniós küldöttségek növekvő szerepet játszanak a kezdeményezés támogatásában. Mivel működik a részvétel alulról építkező, önkéntes bázisa, mobilizálható a küldöttségek támogatása.

51 c)

Néhány tekintetben elkerülhetetlen volt, hogy a haladás eltérő képet mutatott, azonban a most már rendelkezésre álló eszközökkel biztosítható a program egyenletesebb végrehajtása, bár a régiókat illetően a haladás a továbbiakban is eltérő képet fog mutatni. Folyamatban van azoknak a lehetőségeknek a vizsgálata, amelyekkel biztosítható a döntéshozó szervek közötti jó, kétoldalú együttműködés és a végrehajtó partnerek közötti jó, kétoldalú együttműködés kiterjesztése mind a négy szervre.

52 Első pont

A Bizottság és az EKSZ elfogadja az ajánlást. A kezdeményezésben rejlő belső rugalmasság lehetővé teszi a globális és az új fenyegetésekre való hatékony reagálást.

52 Második pont

A Bizottság és az EKSZ elfogadja az ajánlást. Helyszíni segítségnyújtást biztosítunk több regionális titkárság számára, különösen a csatlakozó, a tagjelölt és a szomszédságpolitikai partnerországok számára. Az e folyamat elősegítését célzó intézkedések meghozatala folyamatban van.

52 Harmadik pont

A Bizottság és az EKSZ elfogadja az ajánlást. Ez az EKSZ és a Bizottság számára kiemelt nyomonkövetési intézkedés, és tervezzük azokat az eszközöket, amelyekkel a küldöttségek és a tagállamok nagykövetségei jobban tudják támogatni a kezdeményezést.

53 Első pont

A Bizottság és az EKSZ elfogadja az ajánlást. Kérjük a végrehajtó konzorciumokat, hogy vonjanak be helyi szakértőket a projektek végrehajtásába.

53 Második pont

A Bizottság és az EKSZ elfogadja az ajánlást. Más programokhoz képest az időszakok viszonylag rövidek a kezdeményezésre alkalmazandó ún. N+1 szabály miatt. A projektek átlagosan az éves cselekvési tervről szóló bizottsági határozathozatal után 15 hónappal kezdődnek. A Bizottság törekszik a pályázatok, illetve a projektek végrehajtása között eltelt idő csökkentésére.

53 Harmadik pont

A Bizottság és az EKSZ elfogadja az ajánlást. A Bizottság feléleszti a stratégiai és végrehajtással kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó koordinációs bizottságot. A bizottság összetétele változhat, mivel a végrehajtó partnerekkel, mint pl. a UNICRI-vel folytatott megbeszélések folyamán tekintettel kell lenni a Bizottság pénzügyi szabályzataira.

QJ-AB-14-017-HU-E  ISSN 1977-5733

Az Európai Unió 2010 májusában indította el a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) anyagokkal foglalkozó kiválósági központok létrehozására irányuló kezdeményezését. A kezdeményezés célja a CBRN-fenyegetések mérséklésére irányuló intézményi kapacitás megerősítése harmadik országokban, amely fenyegetések – elhárítás hiányában – magára az Unióra is veszélyt jelenthetnek.

Ellenőrzése során a Számvevőszék azt értékelte, hogy a CBRN kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezés eredményesen járulhat-e hozzá az Uniót kívülről fenyegető ilyen típusú veszélyek mérsékléséhez. A Számvevőszék megállapítása szerint a kezdeményezés eredményesen járulhat hozzá az Uniót kívülről fenyegető vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris veszélyek mérsékléséhez, ám több elemet még véglegesíteni kell. A Számvevőszék több ajánlást fogalmaz meg, amelyeket az EKSZ-nek és a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kezdeményezés továbbfejlesztéséhez és fenntarthatóságának biztosításához.