EUROPOS AUDITO RŪMAI

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

El. paštas: eca-info@eca.europa.eu

Tinklavietė: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete. Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).

Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014

ISBN 978-92-9207-041-0 (epub)

ISBN 978-92-9207-039-7 (spausdinta versija)

doi:10.2865/42214

© Europos Sąjunga, 2014

Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ

Nemokamų leidinių galite įsigyti:

•vieną egzempliorių:
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).

(*)Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).

Parduodamų leidinių galite įsigyti:

•svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Prenumeruoti leidinius galite:

•susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais (http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).

LT
2014

Nr. 17

Specialioji ataskaita

Ar gali ES kompetencijos
centrų iniciatyva
veiksmingai prisidėti prie
cheminių, biologinių,
radiologinių ir
branduolinių grėsmių,
kylančių už ES ribų,
sumažinimo?

(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

Turinys

Santrumpos

Santrauka

Įvadas

Reagavimas į ES saugumui kylančias problemas

ES ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva

Tikslai

Bendro pobūdžio koordinavimas ir struktūra

Audito apimtis ir metodas

Pastabos

Iniciatyvos koncepcija yra pagrįsta patikima analize ir skatina bendradarbiavimą regionuose bei politinės atsakomybės prisiėmimą

Organizacinė iniciatyvos sąranga yra sudėtinga, tačiau iš esmės tinkama

Nors valdymo sistemos yra įdiegtos, vis dar esama tam tikrų trūkumų

Vėluojama vykdyti įgyvendinimo planą

Projektų atrankos ir įgyvendinimo sistemos yra įdiegtos, tačiau šalys partnerės turi aktyviau jas taikyti

Dvišalis sprendimus priimančių ir įgyvendinančių įstaigų bendradarbiavimas plėtojamas, tačiau nėra sukurtas platesnio strateginio bendradarbiavimo forumas

Įdiegta stebėjimo sistema

Išvados ir rekomendacijos

Išvados

Rekomendacijos

I priedas. |  | Iniciatyvos struktūra
II priedas. |  | Regioninių sekretoriatų sąrašas
III priedas. |  | Atskiri iniciatyvos komponentai ir susijusios įstaigos
IV priedas. |  | Iniciatyvą įgyvendinančios įstaigos
V priedas. |  | Pagal iniciatyvą šiuo metu įgyvendinamų projektų sąrašas

EIVT ir Komisijos atsakymas

Santrumpos

ChBRB: Cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės (grėsmės, prekės)

EuropeAid: Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktoratas

JTC: Jungtinio tyrimų centro generalinis direktoratas

EIVT: Europos išorės veiksmų tarnyba

SP: Stabilumo priemonė

PNC: Pagrindinis nacionalinis centras

NG: Nacionalinė grupė

TACIS: Techninė pagalba Nepriklausomų valstybių sandraugai

UNICRI: JT tarpregioninio nusikalstamumo ir justicijos mokslinių tyrimų institutas

Santrauka

I

Nuo dvidešimto amžiaus paskutinio dešimtmečio vidurio ES, daugiausia vykdydama pagal TACIS branduolinės saugos programą finansuojamus veiksmus, aktyviai mažino ES saugumui kylančias grėsmes.

II

2003 m. Europos Vadovų Taryba patvirtino dvi strategijas, sudariusias sąlygas būsimiems veiksmams saugumo srityje: Europos saugumo strategiją ir Europos kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją.

III

Viena iš priemonių, sukurtų patvirtinus šias strategijas, buvo Stabilumo priemonė, kuriai 2007–2013 m. buvo skirtas 1 820 milijonų eurų biudžetas. Šia priemone, kuri apima ir trumpalaikį, ir ilgalaikį komponentus, sprendžiamos ES nepriklausančiose šalyse kylančios saugumo problemos.

IV

Didžiausios apimties ilgalaikio komponento priemonė – tai ES cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių (ChBRB) kompetencijos centrų iniciatyva, kuriai 2010–2013 m. laikotarpiu buvo skirtas 100 milijonų eurų biudžetas. Joje numatytos regioninės platformos, skirtos visiems cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių grėsmių, kylančių dėl gaivalinių nelaimių, atsitiktinių katastrofų ir nusikalstamos veikos, aspektams išsamiai išnagrinėti, į šį procesą kaip galima anksčiau įtraukiant visas pagrindines suinteresuotąsias šalis, tokiu būdu atitinkamose šalyse skatinant kompetencijos ugdymą.

V

Iniciatyvą koordinuoja ir valdo Europos išorės veiksmų tarnyba ir EuropeAid.

VI

Audito Rūmų audito metu buvo vertinama, ar ES ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva gali veiksmingai prisidėti prie šios rūšies grėsmių, kylančių už ES ribų, sumažinimo.

VII

Audito Rūmai daro išvadą, kad ES ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva gali veiksmingai prisidėti prie cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių grėsmių, kylančių už ES ribų, sumažinimo, tačiau reikia užbaigti kurti tam tikrus elementus.

VIII

Šios iniciatyvos koncepcija yra pagrįsta patikima analize; ja šalinami pagal ankstesnę TACIS programą nustatyti trūkumai. Vadovaujantis išsamiu, poreikiais grindžiamu požiūriu ir aiškiai orientuojantis į regioninį bendradarbiavimą užtikrinamas ilgalaikis atsakas į Europos saugumo ir ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijose nustatytus prioritetus, kurie iki tol nebuvo nagrinėjami. Šioje iniciatyvoje nuo pat pradžių dalyvauja visos šalių partnerių suinteresuotosios šalys, o tai prisideda prie iniciatyvos tvarumo ir skatina šalis partneres prisiimti politinę atsakomybę daugelyje susijusių regionų.

IX

Nepaisant savo sudėtingumo, iniciatyvos organizacinė sandara yra iš esmės tinkama, nors ir reikia atlikti tam tikrus pataisymus. Dviejų įgyvendinančiųjų įstaigų ir regionų pasirinkimas buvo tinkamai motyvuotas, o kiekvienai susijusiai įstaigai priskirtas tam tikras konkretus vaidmuo. Tačiau regioniniams sekretoriatams stinga techninio pobūdžio gebėjimų. ES delegacijos nepakankamai naudojasi savo statusu, kad padidintų politinę paramą šalims partnerėms ir palaikytų ryšį su ES valstybėmis narėmis.

X

Tinkama valdymo sistema yra įdiegta ir jau pradeda veikti. Tačiau buvo vėluojama įgyvendinti tam tikrus iniciatyvos elementus. Vykdant pirminį įgyvendinimo planą nebuvo pakankamai atsižvelgta į iniciatyvai būdingą sudėtingumą. Tai reiškė, kad įgyvendinimo planas negalėjo būti visapusiškai taikomas, kadangi tokie pagrindiniai elementai kaip poreikių įvertinimas prasidėjus projektų atrankai dar nebuvo užbaigti. Ankstesniu iniciatyvos etapu šalys partnerės nepakankamai aktyviai dalyvavo atrenkant projektus. Kai kurie projektai vis dar vykdomi ir yra įdiegtos priežiūros sistemos. Audito Rūmai pažymėjo, kad sprendimus priimančių (EIVT ir EuropeAid) ir įgyvendinančiųjų įstaigų (JTC ir UNICRI) bendradarbiavimas vyksta tik dvišaliu pagrindu.

XI

Audito Rūmai teikia kelias rekomendacijas, į kurias EIVT ir Komisija turėtų atsižvelgti siekdamos ir toliau plėtoti iniciatyvą ir užtikrinti jos tvarumą.

Įvadas

Reagavimas į ES saugumui kylančias problemas

01

Europos Sąjunga (ES) 2010 m. gegužės mėn. pradėjo vykdyti savo Cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių (ChBRB) kompetencijos centrų iniciatyvą (toliau – iniciatyva). Ši iniciatyva skirta sustiprinti ES nepriklausančių šalių institucinius gebėjimus siekiant sumažinti ChBRB rizikas, kurios, jei nebus neužkirsta kelio, galėtų sukelti grėsmę ES.

02

Iniciatyva, kuriai 2010–2013 m. laikotarpiu buvo skirtas 100 milijonų eurų biudžetas, yra didžiausios apimties Stabilumo priemonės ilgalaikio komponento priemonė¹. Stabilumo priemonė parengta siekiant sukurti Europos Sąjungai skirtą naują strateginę priemonę, kurią taikant būtų sprendžiamos pasaulinės saugumo problemos ir vystymosi uždaviniai. Ji apėmė tiek trumpalaikes, tiek ilgalaikes priemones², kurioms 2007–2013 m. buvo skirtas 1 820 milijonų eurų biudžetas (73 % –reagavimui į krizes ir 27 % – krizių prevencijai). Taikant Stabilumo priemonę ES nepriklausančioms šalims partnerėms teikiama techninė ir finansinė pagalba, skirta rizikai sumažinti ir parengčiai, susijusiai su chemine, biologine, radiologine ir branduoline medžiaga ar reagentu, užtikrinti. Pasak Europos Parlamento ir Tarybos, taikant Stabilumo priemonę patvirtintos priemonės turėtų papildyti vykdant ES bendrą užsienio ir saugumo politiką patvirtintas priemones ir būti su jomis suderintos.

03

Po 1986 m. Černobylio avarijos su sovietų sukurtais Vidurio ir Rytų Europoje esančiais branduoliniais įrenginiais susijusi rizika tarptautinei bendruomenei kėlė itin didelį rūpestį, kuris dar labiau padidėjo sužlugus Sovietų Sąjungai ir atsiradus 11 naujų nepriklausomų valstybių (Nepriklausomų valstybių sandraugai arba NVS).

04

1991 m. Europos Komisija pradėjo vykdyti TACIS programą³, skirtą padėti NVS perėjimo prie demokratijos ir rinkos ekonomikos laikotarpiu. Ši programa užbaigta 2006 m.

05

TACIS programos kontekste ES valstybės narės ir Komisija susitarė laikytis bendros pozicijos branduolinės saugos klausimu. Jos pradėjo vykdyti TACIS branduolinės saugos programą⁴ siekdamos suteikti pagalbą vietoje, sukurti saugos ir reguliavimo metodus, pagerinti branduolinių atliekų tvarkymą ir buvusios SSRS branduolinių ginklų specialistams pasiūlyti galimybes įsidarbinti branduolinės energijos naudojimo civilinėms reikmėms srityje.

06

2003 m. pasibaigus tarpinstitucinėms ir tarpvyriausybinėms diskusijoms dėl Niujorke įvykdytų teroristinių išpuolių ir karo Irake, Europos Vadovų Taryba priėmė dvi strategijas, kurios sukūrė pagrindą būsimiems veiksmams saugumo srityje:

a)Europos saugumo strategiją⁵, kurioje nustatyta ES saugumo aplinka ir nurodyti pagrindiniai ES iššūkiai:

οterorizmas;

οmasinio naikinimo ginklų platinimas;

οregioniniai konfliktai;

οvalstybių nefunkcionavimas;

οorganizuotas nusikalstamumas.

Taryba padarė išvadą, kad ES turi būti aktyvesnė, nuoseklesnė ir geriau spręsti šias su reagavimo į krizes ir krizių prevencija susijusias problemas.

b)Europos kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijoje⁶ numatytas šioje srityje vykdomų veiksmų planas. Jos prioritetai buvo:

οparemti tarptautinę ginklų neplatinimo priežiūros sistemą;

οpadėti ES nepriklausančioms šalims stiprinant jų gebėjimus;

οkurti teisinius pagrindus ir

οsudaryti reagavimo planus, kurie padėtų joms įvykdyti su šiais pagrindais susijusias prievoles.

07

ES išsakyti susirūpinimą keliantys klausimai taip pat buvo nagrinėjami 2004 m. JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje⁷. Šių klausimų aktualumą paliudijo ir pastarojo meto įvykiai Sirijoje.

ES ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva

Tikslai

08

Pagrindiniai ES ChBRB kompetencijos centrų iniciatyvos tikslai⁸ yra šie:

οsustiprinti ilgalaikius nacionalinius ir regioninius atsakingų institucijų gebėjimus ir administracinę infrastruktūrą;

οparemti ir sustiprinti trumpalaikius reagavimo pajėgumus.

09

Vykdant minėtą iniciatyvą, šie tikslai yra įgyvendinami:

a)teikiant mokymus ir pagalbą, skirtą šalims padėti vykdyti jų tarptautinius įsipareigojimus sumažinti ChBRB ginklų platinimo riziką;

b)remiant nacionalinius su ChBRB ginklų platinimo rizika susijusių teisinių, administracinių ir techninių priemonių kūrimo ir jų taikymo užtikrinimo gebėjimus;

c)užtikrinant atsakomybę už mokymų ir pagalbos teikimo veiklos vykdymą ir jos tvarumą vadovaujantis integruotu regioniniu metodu;

d)parengiant išsamų ChBRB (pvz., eksporto kontrolę, neteisėtą prekybą, saugą ir saugumą, nepaprastosios padėties planavimą, reagavimą į krizes, mokslininkų perkėlimą, atliekų saugojimą ir šalinimą) apimančių mokymų ir pagalbos paketą.

Bendro pobūdžio koordinavimas ir struktūra

10

Įgyvendinant iniciatyvą dalyvauja daug įstaigų (taip pat žr. I priedą).

a)Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), už ES užsienio politiką atsakinga įstaiga, atsako už iniciatyvos strateginės krypties parengimą įgyvendinant Stabilumo priemonės (ši iniciatyva yra jos dalis) daugiametes orientacines programas. EIVT su ChBRB susijusių grėsmių valdymo srityje taip pat palaiko reguliarius ryšius su kitomis tarptautinėmis įstaigomis (pavyzdžiui, su Tarptautine atominės energijos agentūra) ir aptaria su jomis bendrą strategiją ir prioritetus.

b)EuropeAid (Komisijos paramos vystymuisi departamentas) – tai sprendimus priimanti įstaiga, atsakinga už iniciatyvos biudžeto vykdymą. Ji rengia Stabilumo priemonės metines veiklos programas ir prižiūri už valdymą atsakingos grupės ir įgyvendinančiųjų įstaigų – Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JTC) ir JT tarpregioninio nusikalstamumo ir justicijos mokslinių tyrimų instituto (UNICRI) – darbą. Nuo 2012 m. EuropeAid taip pat valdo pagal iniciatyvą⁹ vykdomus projektus, įskaitant projektų atranką, sutarčių su įgyvendinančiaisiais konsorciumais¹⁰ sudarymą ir priežiūrą.

c)Už valdymą atsakinga ekspertų grupė, kurios nariai yra suburti iš įvairių ES nevyriausybinių organizacijų, remia iniciatyvą patardama su valdymu susijusiais klausimais, pristatydama šią iniciatyvą šalims partnerėms ir stengdamasi užsitikrinti jų aukšto lygio politinę paramą.

d)Iniciatyvą įgyvendina JTC ir UNICRI. JTC, specializuotas už techninę ir mokslinę pagalbą atsakingas Komisijos departamentas, padeda rengti projektų pasiūlymus, atrinkti projektus ir atlikti poreikių įvertinimus. Jis taip pat atsako už projektams ir visai iniciatyvai taikomų stebėjimo mechanizmų diegimą ir priežiūrą. UNICRI steigia regioninius sekretoriatus ir, sudarydamas nacionalinius veiksmų planus ir rengdamas apskritojo stalo diskusijas, padeda šalyse partnerėse sukurti atitinkamas struktūras.

e)Kiekviena šalis partnerė (jų yra daugiau nei 40) paskiria savo pagrindinį nacionalinį centrą (PNC), kad šis koordinuotų su ChBRB susijusių suinteresuotųjų šalių savo šalyje atliktą darbą ir padėtų suburti nacionalines grupes¹¹, organizuoti susitikimus ir skleisti susijusią informaciją. Šalys partnerės taip pat nustato savo poreikius pasinaudodamos poreikių įvertinimo priemonių paketu ir rengia nacionalinius veiksmų planus, kuriuose suskirsto savo poreikius pagal prioritetus. Tuomet jos parengia konkrečius projektų pasiūlymus šiems poreikiams patenkinti. Vėliau į projektų pasiūlymus įtraukiamas regioninis komponentas (jei jo dar nėra įtraukta), šiuos pasiūlymus suderina JTC, o EuropeAid juos įvertina, sudaro jų eilės sąrašą ir atrenka gauti finansavimą. Po to sudaromos sutartys su projektų įgyvendinimo konsorciumais, ir projektas pradedamas įgyvendinti.

f)Šalys partnerės bendradarbiauja per regioninius sekretoriatus (žr. II priede pateiktą sąrašą). Sekretoriatuose nuolat dirba du darbuotojai: sekretoriato vadovas (kurį skiria priimančioji šalis) ir regioninis koordinatorius (kurį samdo UNICRI). Jie siekia skatinti regioninį bendradarbiavimą ir suteikti projektų pasiūlymams regioninę dimensiją:

οsudarydami palankias sąlygas informacijos mainams ir koordinavimui atitinkame regione;

οpadėdami šalims stiprinti savo gebėjimus, susijusius su poreikių vertinimu ir atsižvelgimu į juos bei kompetencijos sričių nustatymu;

οremdami projektų įgyvendinimą ir priežiūrą bei teikdami įgyvendinančiosioms įstaigoms susijusią grįžtamąją informaciją; ir

οskatindami informavimą apie iniciatyvą regionuose.

11

Kiekvienai iniciatyvoje dalyvaujančioje šalyje esančiai ES delegacijai¹² reguliariai pranešama apie padarytą pažangą ir toje šalyje vykdomus susijusius veiksmus.

12

III priede parodyti atskiri iniciatyvos komponentai ir įvardytos ją įgyvendinant dalyvaujančios įstaigos.

12006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę (OL L 327, 2006 11 24, p. 1).

2Trumpalaikių priemonių pavyzdys: parama laikinųjų valdžios institucijų ir demokratinių, pliuralistinių valstybinių institucijų steigimui; ilgalaikių priemonių pavyzdys: teisinių sistemų ir institucinių gebėjimų, pavyzdžiui, susijusių su prekių, kurios gali būti naudojamos civiliniais ir (arba) kariniais ar nusikalstamais tikslais („dvejopo naudojimo prekių“), eksporto kontrole, kūrimas.

3„Techninė pagalba Nepriklausomų valstybių sandraugai (NVS)“.

41992–2006 m. laikotarpiu TACIS branduolinės saugos programai buvo skirta 1,3milijardo eurų.

5Europos saugumo strategija, Europos Vadovų Taryba, Briuselis, 2003 m. gruodžio 12–13 d.; žr. http://www.eeas.europa.eu/csdp/about-csdp/european-security-strategy/

6Europos kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategija, Europos Vadovų Taryba, Briuselis, 2003 m. gruodžio 12 d.; žr. http://eeas.europa.eu/non-proliferation-and-disarmament/wmd/index_en.htm

72004 m. balandžio 28 d. JT Saugumo Tarybos rezoliucija 1540.

8Stabilumo priemonė – 2009–2011 m. daugiametė orientacinė programa, Europos Komisija, 2009 04 08.

9UNICRI valdo projektus, kurių sutartys buvo sudarytos iki 2012 m.

10UNICRI atveju tai – tinkamą patirtį turinčios ne pelno organizacijos iš viso pasaulio, o EuropeAid atveju – tinkamą patirtį turinčios ES valstybių narių vyriausybinės įstaigos.

11Nacionalinės grupės vykdo tolesnį darbo koordinavimą ir savo šalyse dalijasi informacija su tokiomis institucijomis kaip ministerijos, agentūros bei mokslinių tyrimų ir švietimo įstaigos.

12ES atstovauja 139 ES delegacijos ir biurai visame pasaulyje. Daugiau informacijos http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm

Audito apimtis ir metodas

13

Audito Rūmų audito metu buvo siekiama vertinti, ar ES ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva gali veiksmingai prisidėti prie cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių grėsmių, kylančių už ES ribų, sumažinimo. Šis pagrindinis audito klausimas buvo išskaidytas į tris smulkesnius klausimus:

οAr iniciatyva pagrįsta patikima iki 2010 m. buvusios padėties analize?

οAr iniciatyvos organizacinė sandara yra tinkama nustatytoms problemos išspręsti?

οAr įdiegta tinkama valdymo sistema ir ar ji veikia?

14

Kadangi iniciatyva yra gana nauja (ji pradėta vykdyti 2010 m., o pirmieji projektai pradėti įgyvendinti 2013 m.), Audito Rūmai neauditavo jos išdirbių, išdavų ir poveikio. Jie tikrino, ar tikėtina, jog iniciatyvos metodas, strategija ir valdymas gali užtikrinti, kad vykdant šią iniciatyvą bus sumažintos ChBRB grėsmės ES nepriklausančiose šalyse.

15

Audito Rūmai auditą vykdė 2013 m. spalio mėn.–2014 m. sausio mėn. Auditas apėmė analitinę atitinkamų dokumentų peržiūrą, pokalbius su Komisijos, EIVT, UNICRI ir už valdymą atsakingos grupės nariais, vizitus į du regioninius sekretoriatus (Rabate ir Amane) ir dalyvavimą praktiniame seminare, kuris buvo surengtas įgyvendinant vieną iš projektų.

Pastabos

Iniciatyvos koncepcija yra pagrįsta patikima analize ir skatina bendradarbiavimą regionuose bei politinės atsakomybės prisiėmimą

16

ES ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva yra viena svarbiausių priemonių įgyvendinant Europos saugumo strategiją ir Europos kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją. Iniciatyvos koncepcija pagrįsta patikima analize, atlikta visų pirma atsižvelgiant į šiuos ankstesnės TACIS programos trūkumus:

οjos metodu buvo vadovaujamasi daugiausia ad hoc pagrindu ir ne visi jos veiksmai buvo integruoti į ilgalaikę strategiją;

οTACIS programa buvo įgyvendinama pagal principą „iš viršaus į apačią“, o pagrindinis sprendimų priėmimo centras buvo Komisijoje, tokiu būdu ES nepriklausančioms šalims buvo palikta mažai galimybių prisiimti atsakomybę. Todėl buvo iškilusi didelė rizika, kad pasibaigus ES finansavimui¹³ projektai nebus toliau vykdomi ir nebus išlaikyti jų rezultatai.

17

Kompetencijos centrų iniciatyvai būdingi keli inovaciniai aspektai. Ji parengta taip kad būtų:

οišsami: būtų šalinamos su ChBRB susijusios rizikos ir grėsmės, nesvarbu, ar jos būtų nusikalstamos, atsitiktinės ar sukeltos gamtinio pavojaus, ir kad į ją būtų įtrauktos šių grėsmių mažinimo priemonės, susijusios su jų prevencijos, aptikimo, reagavimo į jas ir valdymo klausimais. 1 langelyje pateikti šių grėsmių pavyzdžiai;

οvadovaujamasi aiškiu paklausa pagrįstu metodu („iš apačios į viršų“): ekspertai šalyse partnerėse, pasitelkę poreikių įvertinimo priemonių paketą (t. y. atlikę trūkumų analizę), visose ChBRB grėsmių srityse sistemingai nustato su savo šalimi susijusius konkrečius poreikius; tuomet jie nacionaliniame veiksmų plane pagal prioritetus suskirsto priemones, kurių būtina imtis siekiant pašalinti šias rizikas ir grėsmes; galiausiai jie parengia konkrečius projektų pasiūlymus nustatytiems poreikiams patenkinti bei jų rizikos mažinimo sistemose esantiems trūkumams pašalinti;

οaiškiai orientuojamasi į regioninį šalių partnerių bendradarbiavimą: regioniniu lygmeniu dalijamasi šalyse narėse įgyvendinant iniciatyvą sukauptomis dalykinėmis žiniomis ir sukurtais gebėjimais.

  1 langelis

Vykdant iniciatyvą šalinamų ChBRB grėsmių pavyzdžiai:

—cheminė: neteisėta prekyba cheminėmis medžiagomis, kurios gali būti panaudotos pramoninei veiklai ir / arba nusikalstamai veikai („dvejopo naudojimo prekės“);

—biologinė: tokios epidemijos kaip paukščių gripas – labai užkrečiama liga, kuri greitai pradeda plisti keletoje šalių;

—radiologinė: ligoninių atliekos, pavyzdžiui, medžiagos, naudojamos spindulinės terapijos metu;

—branduolinė: Fukušimos tipo avarijos, kai radiologinės medžiagos netyčia išleidžiamos į aplinką.

18

Visos šios naujovės sukurtos tam, kad šalyse partnerėse būtų prisiimta daugiau atsakomybės ir tokiu būdu padidėtų iniciatyvos tvarumas, t. y. kad būtų labiau tikėtina, jog pasibaigus ES finansavimui ir toliau bus naudojamasi priemonių rezultatais.

19

Regioninis bendradarbiavimas saugumo srityje yra vienas pagrindinių iniciatyvos elementų. EIVT ir Komisija turėjo pagrįstų priežasčių integruoti šį elementą į iniciatyvą ir daugiausia dėmesio skirti regioniniam bendradarbiavimui:

a)šalinamoms grėsmėms būdingas tarpvalstybinis pobūdis; cheminių avarijų ir tokių epidemijų kaip paukščių gripas poveikis nepaiso valstybių sienų;

b)šalių partnerių padaryta pažanga ChBRB grėsmių mažinimo srityje yra nevienoda; regioninis bendradarbiavimas skatina keistis geriausia patirtimi, o šalys partnerės gali pasinaudoti viena kitos sukauptomis žiniomis.

20

Taigi numatoma iniciatyvos nauda – ne vien projektų išdirbiai. Tai, kad tokiose geografiškai jautriose vietovėse kaip Šiaurės Afrika ir Artimieji Rytai esančios kaimyninės šalys susitinka, kad aptartų ir įgyvendintų saugumo srities projektus, sukuria didelę pridėtinę vertę, kuri savo ruožtu prisideda prie bendradarbiavimo ir saugumo kultūros puoselėjimo.

21

Tarptautinė bendruomenė palankiai įvertino šią iniciatyvą. Ją patvirtino JT Saugumo Taryba¹⁴, Didžiojo aštuoneto visuotinė partnerystė (kuri įsteigė kompetencijos centrų¹⁵ darbo grupę) ir NATO (ES remia NATO ChBRB centrą Viškove, Čekijos Respublikoje¹⁶).

Organizacinė iniciatyvos sąranga yra sudėtinga, tačiau iš esmės tinkama

22

Iniciatyvos struktūra yra sudėtinga dėl dalyvių skaičiaus, decentralizuotos organizacijos, jos vykdymo pasauliniu mastu, regionų ir šalių partnerių įvairialytiškumo ir dėl to, kad ją kartu įgyvendina ES ir JT įstaigos (žr. 10 ir 11 dalis). Tačiau šis sudėtingumas būdingas ir metodui, kuris pasirinktas iniciatyvai įgyvendinti: išsamus, „iš apačios į viršų“ ir regioninis (žr. 17 dalį).

23

Iniciatyvos įgyvendinimo įstaigų – JTC ir UNICRI – pasirinkimas buvo tinkamai pagrįstas. JTC, Komisijos viduje įsteigta mokslinė įstaiga, teikia svarbias techninio pobūdžio žinias, o UNICRI, diskutuodamas su potencialiomis šalimis partnerėmis ir siekdamas jas įtikinti dalyvauti įgyvendinant iniciatyvą, gali kliautis JT diplomatiniu tinklu. IV priede nurodytos kiekvienos įgyvendinančiosios įstaigos pasirinkimo aplinkybės, jų kompetencijos sritys ir pagrindinės joms priskirtos užduotys.

24

Nepaisant didelio susijusių įstaigų skaičiaus, jų funkcijos ir atsakomybė yra aiškiai apibrėžtos, o kiekvienai įstaigai priskirtas konkretus vaidmuo (žr. 10–11 dalis).

25

Šalys partnerės, vadovaudamosi JTC ir UNICRI parengtomis gairėmis ir rekomendacijomis, pačios pasirenka savo pagrindinį nacionalinį centrą ir suburia nacionalinę grupę. Tam, kad jos šią iniciatyvą patvirtintų, tokia autonomija yra būtina: ji suderinta su jų bendru paklausa pagrįstu metodu.

26

Visiškai suprantama, kad EIVT ir Komisija, nustatydamos regionus, kuriuose turi būti vykdoma iniciatyva, daugiausia renkasi ES kaimynystėje esančias šalis ir (arba) ES asocijuotąsias šalis (žr. II priedą). Tačiau įgyvendinant iniciatyvą dalyvauja daug regionų ir šalių, todėl naudingiems projektams skiriamų lėšų poreikis gali gerokai viršyti turimus ribotus išteklius. Siekiant užtikrinti, kad turimos lėšos būtų kaip galima geriau panaudotos, gali reikėti ES saugumui aktualiausiose srityse vykdomus projektus suskirstyti pagal prioritetus.

27

Regioninių sekretoriatų (žr. 10 dalį) šiuo metu turimos techninės žinios yra ribotos. Dėl to jiems sudėtinga vykdyti tam tikras jiems priskirtas funkcijas, pavyzdžiui, padėti rengti ir derinti projektų pasiūlymus ir vėliau sudaryti palankias projektų įgyvendinimo sąlygas.

28

Šalyse partnerėse esančios ES delegacijos reguliariai informuojamos apie iniciatyvą, tačiau jos dar neatlieka pakankamai aktyvaus vaidmens. Jos turi reikiamų žinių, kad galėtų padėti regioniniams sekretoriatams ir nacionaliniams pagrindiniams centrams. Dar svarbiau yra tai, kad jos turi diplomatinių žinių, kurios galėtų padėti užsitikrinti ir išlaikyti aukšto lygio politinę paramą šalyse partnerėse ir didinti informuotumą apie ES dalyvavimą iniciatyvoje.

Nors valdymo sistemos yra įdiegtos, vis dar esama tam tikrų trūkumų

Vėluojama vykdyti įgyvendinimo planą

29

Iniciatyvos įgyvendinimo plano rengimo metu EIVT ir EuropeAid neatsižvelgė į sudėtingą jos pobūdį (žr. III priedą). Įdiegti struktūras šalyse partnerėse prireikė daugiau laiko nei buvo numatyta. Tai nulėmė politinės aplinkybės, nevienodas aukšto lygio nacionalinės paramos dydis, įvairialypis šalių partnerių pobūdis, skirtinga jų ankstesnė patirtis ChBRB grėsmių mažinimo srityje bei nevienodas atitinkamų struktūrų (pavyzdžiui, nacionalinių grupių) įdiegimo mastas.

30

Dėl šio sudėtingumo buvo vėluojama ne tik paskirti pagrindinius nacionalinius centrus, bet ir suburti nacionalines grupes.

31

Įgyvendinimo plane, be kita ko, buvo numatyti įvairūs veiksmai nuo poreikių įvertinimo pasinaudojant tuo tikslu specialiai sukurtu priemonių paketu iki nacionalinių veiksmų planų, kuriuos užbaigus buvo rengiami projektų pasiūlymai nustatytiems poreikiams patenkinti, parengimo.

32

Poreikių įvertinimo priemonių paketo tikslas buvo sistemingai nustatyti šalims būdingas konkrečias grėsmes visose ChBRB grėsmių srityse. Šio paketo plėtotė jau buvo numatyta 2010 m. tarp EuropeAid ir UNICRI sudarytoje sutartyje. Dėl iniciatyvos įgyvendinimo vėlavimo (žr. 29 ir 30 dalis) EuropeAid vėl suplanavo tai atlikti savo 2012 m. metinėje veiksmų programoje.

33

EuropeAid nuomone, UNICRI, rengdamas priemonių paketą, nepakankamai atsižvelgė į šalių partnerių administracinius gebėjimus, o tai reiškė, kad galutinis produktas buvo pernelyg sudėtingas. Todėl 2013 m. kovo mėn. jis perdavė šią užduotį vykdyti JTC, kuris 2013 m. gruodžio mėn. parengė naują paprastesnę jo versiją. Po to, kai jis buvo išbandytas trijose šalyse partnerėse, 2014 m. pradžioje buvo galima juo visapusiškai naudotis. Šiuo metu parengti du priemonių paketai, kurie turėtų padėti šalims partnerėms parengti savo nacionalinius veiksmų planus.

34

Atlikus poreikių įvertinimą turėtų būti parengti nacionaliniai veiksmų planai, kuriuose būtų pasiūlytos priemonės su pasirengimu nelaimėms, jų prevencija, nustatymu ir sumažinimu susijusiems įvertintiems poreikiams patenkinti. Iki 2013 m. pabaigos veiksmų planų projektus buvo parengusios penkios šalys partnerės.

35

Dėl visų šių vėlavimų EIVT ir EuropeAid negalėjo laikytis parengto įgyvendinimo plano. Projektai buvo pradėti vykdyti prieš įvertinant poreikius ir parengiant nacionalinius veiksmų planus.

Projektų atrankos ir įgyvendinimo sistemos yra įdiegtos, tačiau šalys partnerės turi aktyviau jas taikyti

36

Projektų atrankos metu daugiausia pasiūlymų gaunama iš šalių partnerių arba regioninių sekretoriatų, tačiau kai kuriuos pasiūlymus taip pat pateikia įgyvendinančiosios įstaigos. Nors įgyvendinančiųjų įstaigų teikiami projektų pasiūlymai gali suteikti iniciatyvai tam tikrą postūmį, tai neatitinka metodo „iš apačios į viršų“.

37

JTC peržiūri visus pasiūlymus ir kartu su EuropeAid užtikrina, kad į juos būtų įtraukti SMART¹⁷ tikslai ir rodikliai. Pirmuoju projektų atrankos etapu EuropeAid, UNICRI ir JTC pakeitė pasiūlymus – kai kuriuos jų sujungė į vieną arba atmetė kitus – ir apie tai ne visuomet pranešė pasiūlymų teikėjams. Dėl to iškilo rizika, kad sumažės jų prisiimta atsakomybė, be to, tai pakenkė iniciatyvos plėtotei.

38

Nuo 2013 m. gegužės mėn. procese dalyvaujančios šalys partnerės projektų pasiūlymus gali teikti bet kada, o ne kartą per metus, kaip būdavo anksčiau. Pasibaigus šalių partnerių, regioninių sekretoriatų ir atitinkamų ekspertų diskusijoms, EuropeAid kiekvieną konkretų pasiūlymą patvirtina atskirai. Diskusijų metu dalyviai užtikrina, kad į projektų pasiūlymus būtų įtrauktas regioninis aspektas. Šalys partnerės palankiai įvertino šį naują metodą, kadangi jos aktyviau dalyvauja vykdant procedūras, kurias užbaigus priimamas sprendimas skirti finansavimą tam tikram projekto pasiūlymui. Tačiau šalims partnerėms rūpestį kelia tai, kad tarp projekto pasiūlymo pateikimo ir projekto įgyvendinimo atsiranda atotrūkis, todėl palankiai vertintų bet kokius šiuo atžvilgiu atliktus patobulinimus.

39

Iki 2014 m. balandžio mėn. buvo atrinkta 40 projektų (žr. V priedą). Pirmieji projektai pradėti įgyvendinti 2013 m. sausio 1 d. Daugelis jų susiję su informuotumo didinimu, tinklų kūrimu, žinių perdavimu, mokymais, gebėjimų stiprinimu ir teisėkūros tobulinimo sistemomis (žr. 2 langelį).

40

UNICRI pavesta valdyti pirmuosius 19 iniciatyvos projektų, įskaitant projektų vykdytojų atranką ir sutarčių su jais sudarymą laikantis JT taisyklių. Tai reiškė, kad procese galėjo dalyvauti atitinkamą patirtį turinti bet kurioje pasaulio dalyje esanti ne pelno organizacija. 2012 m. EuropeAid perėmė tolesnių projektų valdymą siekdama išspręsti susirūpinimą keliančius klausimus, kuriuos iškėlė kai kurios ES valstybės narės, norinčios, kad jų ekspertai labiau įsitrauktų į darbą, ir siekusios atkreipti dėmesį į ES, kaip paramos teikėjos, vaidmenį.

41

Kadangi EuropeAid organizavo projektų įgyvendinimą, projektų įgyvendinimo konsorciumus sudaro ES valstybių narių agentūros, įstaigos ir ekspertai. Šiuose konsorciumuose dalyvauja tik kelios šalių partnerių agentūros, įstaigos ir ekspertai, nepaisant to, kad jie kartais turi sukaupę daug su atitinkamomis temomis susijusios patirties. Tai gali būti kliūtis prisiimti atsakomybę už šalyse partnerėse vykdomas priemones ir neigiamai paveikti projektų rezultatų tvarumą. Be to, šalių partnerių ChBRB gebėjimai padidėtų aktyviau panaudojant jų pačių patirtį. Tai buvo vienas pagrindinių iniciatyvos tikslų.

    2 langelis

  Projekto pavyzdys

Pavadinimas
5 projektas: Žinių plėtojimas ir su ChBRB medžiagų importo / eksporto priežiūra susijusios geriausios patirties perdavimas

Tikslinė sritis
Afrikos Atlanto vandenyno pakrantė, Vidurio Azija, Artimieji Rytai ir Šiaurės Afrika

Projekto vykdytojas
Vokietijos Ekonomikos ir eksporto kontrolės biuras (BAFA)

Data
2013 01 01–2014 12 31

Biudžetas (eurais)
1 440 000

Tikslai

1.Remti šalių gebėjimus importo / eksporto kontrolės srityje rengiant šiam tikslui skirtas procedūras ir gaires, skirtas užkirsti kelią neteisėtam pavojingų ChBRB medžiagų tarpvalstybinių siuntų vežimui.

2.Stiprinti su importo / eksporto reglamentavimo nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis susijusių subjektų, agentūrų ir kt. asmenų tarpusavio pasitikėjimą.

3.Sukurti tvarią labai įvairioms šalims ir valdžios struktūroms taikomą keitimosi žiniomis sistemą, pagrįstą laisvai prieinamais su ChBRB medžiagų importu / eksportu susijusių priemonių paketais.

4.Pagerinti įvairių agentūrų regioninį bendradarbiavimą ir nuostatų standartizavimą atsižvelgiant į tarptautines importo / eksporto kontrolės procedūras ir gaires.

Dvišalis sprendimus priimančių ir įgyvendinančių įstaigų bendradarbiavimas plėtojamas, tačiau nėra sukurtas platesnio strateginio bendradarbiavimo forumas

42

Pradiniame etape įsteigtas koordinavimo komitetas, subūręs sprendimus priimančiųjų (EIVT ir EuropeAid) ir įgyvendinančiųjų įstaigų (JTC ir UNICRI) atstovus, kad šie aptartų tebevykstantį iniciatyvos rengimo procesą, įskaitant regioninius prioritetus, projektų, kuriuos vykdys UNICRI, atranką ir kitus klausimus. Užbaigus UNICRI projektų atranką šis komitetas buvo išformuotas. Nuo tada susiję subjektai daugiausia bendradarbiauja dvišaliu pagrindu.

43

Kelios susijusios įstaigos pareiškė manančios, kad galėtų būti pagerintas jų tarpusavio bendradarbiavimas, veiklos koordinavimas ir komunikacija, pavyzdžiui, atkūrus koordinavimo komitetą, kuris pasitarnautų kaip platesnio strateginio bendradarbiavimo forumas. Komitetas padėtų efektyviau patikslinti klausimus ir nustatyti prioritetus, tokiu būdu sumažinant poreikį rengti daug dvišalių diskusijų.

44

Be kompetencijos centrų iniciatyvos yra ir kitų su ChBRB susijusių projektų finansavimo būdų, pavyzdžiui, per Tarptautinės atominės energetikos agentūrą arba ES valstybių narių agentūras.

45

Komisija neturi susidariusi bendro visų saugumo politikos srityje pagal visas priemones finansuojamų projektų ir kitų paramos teikėjų finansuojamų ChBRB grėsmių mažinimo priemonių vaizdo.

Įdiegta stebėjimo sistema

46

EuropeAid įdiegė iniciatyvos įgyvendinimo stebėjimo sistemą, pagrįstą pagrindiniais veiklos rezultatų ir poveikio rodikliais. Ji, padedama JTC GD ir UNICRI, taip pat prižiūri projektų vykdymą. Be to, EuropeAid metinėje veiklos ataskaitoje pateikta informacija apie iniciatyvos įgyvendinimą.

47

JTC GD sukūrė gerai parengtą ir išsamią interneto svetainę, kurioje suinteresuotosioms šalims pateikiama naujausia informacija apie projektų pasiūlymus, atranką ir įgyvendinimą.

48

Savo pusmečio pažangos ataskaitoje dėl ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimo¹⁸ Taryba informuoja apie ChBRB grėsmių mažinimą ir, be kita ko, apie kompetencijos centrų iniciatyvą.

49

Kadangi projektai buvo pradėti vykdyti tik 2013 m. (žr. 39 dalį), dar anksti vertinti įdiegtos stebėjimo sistemos veiksmingumą.

13Tai vadinama paramos teikėjų finansuojamų priemonių „tvarumu“.

14Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos pareiškimas, kuriame pritariama ES kompetencijos centrams, 2012 m. balandžio 12 d.

15Visuotinė partnerystė: kova su masinio naikinimo medžiagų ir ginklų platinimu. Pirmininko 2013 m. ataskaita, Užsienio ir Britų Sandraugos reikalų ministerija, Londonas, 2013 m. gruodžio mėn.

16Daugiau informacijos žr. http://www.jcbrncoe.cz/

17SMART reiškia konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir su laiko nuoroda.

18Paskutinė tokio pobūdžio ataskaita paskelbta 2014 m. vasario 25 d. Oficialiajame leidinyje C 54.

Išvados ir rekomendacijos

Išvados

50

Audito Rūmai, atsakydami į bendrą audito klausimą, daro išvadą, kad ES ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva gali veiksmingai prisidėti prie cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių grėsmių, kylančių už ES ribų, sumažinimo, tačiau reikia užbaigti kurti tam tikrus elementus.

51

Dėl visų trijų smulkesnių klausimų Audito Rūmai konstatuoja, kad:

a)šios iniciatyvos koncepcija yra pagrįsta patikima analize; ja šalinami pagal ankstesnę TACIS programą nustatyti trūkumai. Vadovaujantis išsamiu, poreikiais grindžiamu požiūriu ir aiškiai orientuojantis į regioninį bendradarbiavimą užtikrinamas ilgalaikis atsakas į Europos saugumo ir ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijose nustatytus prioritetus, kurie iki tol nebuvo nagrinėjami. Numatyta, kad šioje iniciatyvoje nuo pat pradžių dalyvauja visos šalių partnerių suinteresuotosios šalys, siekiant prisidėti prie iniciatyvos tvarumo ir paskatinti šalis partneres prisiimti politinę atsakomybę daugelyje susijusių regionų;

b)nepaisant sudėtingumo, iniciatyvos organizacinė sandara yra iš esmės tinkama, nors ir reikia atlikti tam tikrus pataisymus. Dviejų įgyvendinančiųjų įstaigų ir regionų pasirinkimas buvo tinkamai motyvuotas, o kiekvienai susijusiai įstaigai priskirtas tam tikras konkretus vaidmuo. Tačiau regioniniams sekretoriatams stinga techninio pobūdžio gebėjimų. ES delegacijos nepakankamai naudojasi savo statusu, kad padidintų politinę paramą šalims partnerėms ir palaikytų ryšį su ES valstybėmis narėmis;

c)tinkama valdymo sistema yra įdiegta ir jau pradeda veikti. Tačiau buvo vėluojama įgyvendinti tam tikrus iniciatyvos elementus. Vykdant pirminį įgyvendinimo planą nepakankamai atsižvelgta į iniciatyvai būdingą sudėtingumą. Tai reiškė, kad įgyvendinimo planas negalėjo būti visapusiškai taikomas, kadangi tokie pagrindiniai elementai, kaip poreikių įvertinimas, prasidėjus projektų atrankai dar nebuvo užbaigti. Ankstesniu iniciatyvos etapu šalys partnerės nepakankamai aktyviai dalyvavo atrenkant projektus. Kai kurie projektai vis dar vykdomi ir yra įdiegtos priežiūros sistemos. Audito Rūmai pažymėjo, kad sprendimus priimančių (EIVT ir EuropeAid) ir įgyvendinančiųjų įstaigų (JTC ir UNICRI) bendradarbiavimas vyksta tik dvišaliu pagrindu.

Rekomendacijos

52

Dėl dabartinės iniciatyvos struktūros EIVT ir Komisija turėtų:

οsutelkti ES lėšas tose srityse, kurios yra labiausiai susijusios su ES saugumu, kad būtų gauta daugiausia tiesioginės naudos;

οpadidinti regioninių sekretoriatų gebėjimus suteikiant jiems daugiau techninių žinių;

οsustiprinti ES delegacijų vaidmenį visų pirma tose šalyse, kuriose įsteigtas regioninis sekretoriatas.

53

Dėl projektų valdymo Komisija turėtų:

οimtis priemonių, skirtų įtraukti šalis partneres ne tik į projektų inicijavimo, bet ir į jų įgyvendinimo procesus. Tai padidintų jų atsakomybę už vykdomas priemones ir užtikrintų jų tvarumą;

οir toliau dėti pastangas siekiant pagerinti procedūras, skirtas sumažinti atotrūkį tarp projekto pasiūlymo pateikimo ir projekto įgyvendinimo;

οpagerinti sprendimus priimančių ir įgyvendinančių įstaigų bendradarbiavimą, pavyzdžiui, atkūrus koordinavimo komitetą.

Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 2014 m. spalio 7 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Priedai

I priedas

Iniciatyvos struktūra

II priedas

Regioninių sekretoriatų sąrašas

Santrumpa | Regionas | Susijusios šalys
SEA | Pietryčių Azija | Brunėjaus Darusalamas, Indonezija, Kambodža, Laoso Liaudies Demokratinė Respublika, Malaizija, Mianmaras, Filipinai, Singapūras, Tailandas, Vietnamas
AAF | Afrikos Atlanto vandenyno pakrantė | Dramblio Kaulo Krantas, Gabonas, Liberija, Marokas, Mauritanija, Senegalas, Togas
NA | Šiaurės Afrika | Alžyras, Libija, Marokas, Tunisas
SEE | Pietryčių Europa, Pietų Kaukazas, Moldova ir Ukraina | Albanija, Armėnija, Bosnija ir Hercegovina, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Gruzija, Juodkalnija, Moldova, Serbija, Ukraina
CA | Vidurinė Azija | Kirgizija, Tadžikistanas, Uzbekistanas
ME | Artimieji Rytai | Irakas, Jordanija, Libanas
ECA | Rytų ir Centrinė Afrika | Burundis, Gana, Kenija, Kongo Demokratinė Respublika, Ruanda, Seišeliai, Uganda, Zambija

Vedamos derybos su:

GCC
Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba
Bus nuspręsta

III priedas

Atskiri iniciatyvos komponentai ir susijusios įstaigos

IV priedas

Iniciatyvą įgyvendinančios įstaigos

JTC GD
UNICRI

Pilnas pavadinimas
Jungtinio tyrimų centro generalinis direktoratas
Jungtinių Tautų tarpregioninio nusikalstamumo ir justicijos mokslinių tyrimų institutas

Būstinė
Briuselis, Belgija, be to, yra 7 nuotoliniu būdu įsteigti mokslinių tyrimų institutai
Turinas, Italija

Operacijų vykdymo sritis
Moksliniai tyrimai iš pradžių ypatingą dėmesį skiriant branduoliniams ir radiologiniams klausimams
Nusikaltimų prevencija ir baudžiamoji teisena

Pradinis puslapis
http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10
http://www.unicri.it/

Priežastys, pagrindžiančios iniciatyvos įgyvendinimo įstaigos pasirinkimą

—Susijusios techninės žinios

—Sėkmingas bendradarbiavimas vykdant ankstesnes programas

—Atitinkamos srities ekspertų įstaigos pripažinimas tarptautiniu mastu

—Projektų valdymo patirtis

—Su nusikaltimais ir teisingumo reikalais susijusios ekspertų žinios

—ES nepriklausančių šalių gebėjimų stiprinimo žinios

—Anksčiau su Europos Komisija vykdytas bendradarbiavimas

—Reikalinga JT įstaiga, kadangi iniciatyva susijusi su šalims partnerėms opiais saugumo srities klausimais

Pagrindinės iniciatyvos užduotys

—Techninės ir mokslinės pagalbos teikimas

—Pagalba rengiant projektų pasiūlymus, įskaitant techninių specifikacijų rengimą

—Parama EuropeAid jai vykdant projektų atranką

—Projektų ir visos iniciatyvos stebėjimo mechanizmų kūrimas ir jų priežiūra

—Kartu su šalimis partnerėmis atliekami poreikių vertinimai

—Metodiniai parengiamieji darbai

—Regioninių sekretoriatų steigimas, įskaitant nuolatinių darbuotojų įdarbinimą

—Struktūrų (pagrindinių nacionalinių centrų, nacionalinių grupių) steigimo šalyse partnerėse metu teikiama pagalba

—Kartu su šalimis partnerėmis rengiami nacionaliniai veiksmų planai

—Regioninių apskritojo stalo susitikimų, užtikrinančių regioninį bendradarbiavimą ir pagalbą rengiant projektų pasiūlymus, organizavimas

V priedas

Pagal iniciatyvą šiuo metu įgyvendinamų projektų sąrašas¹

Projekto numeris | Pavadinimas | Įgyvendinimo laikotarpis | Biudžetas eurais | Šalys / regionai (santrumpos pateiktos II priede)
Projektas 040 | Sveikatos laboratorijų stiprinimas siekiant kiek įmanoma labiau sumažinti galimas biologines grėsmes | 2014 01 01–2016 12 31 | 4 495 712 | CA, ME, SEE
Projektas 039 | Sveikatos saugumo stiprinimas uostuose, oro uostuose ir pervažose | 2013 07 23–2015 07 22 | 1 500 000 | CA, ME, NA, SEE
Projektas 038 | Informavimas apie dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolę | 2014 01 01–2015 12 31 | 2 500 000 | CA, ME
Projektas 037 | MEDILABSECURE – žmonių ir gyvūnų virusologijos laboratorijų ir medicinos entomologijos tinklų steigimas | 2014 01 06–2018 01 05 | 3 626 410 | ME, NA, SEE
Projektas 036 | Viduržemio jūros regiono epidemiologinių intervencijų mokymo programos (MediPIET) tolesnė plėtotė ir konsolidavimas | 2014 01 01–2017 12 31 | 6 400 000 | ME, NA, SEE
Projektas 035 | Pavojingų cheminių ir biologinių atliekų tvarkymas | 2014 01 01–2017 06 30 | 3 871 800 | AAF, NA
Projektas 034 | Reagavimo į ChBRB grėsmes ir su cheminės avarijos ir skubios medicininės pagalbos atvejais susijusių gebėjimų stiprinimas | 2014 01 01–2016 12 31 | 3 914 034 | ME
Projektas 033 | Nacionalinio ChBRB teisinio pagrindo stiprinimas ir specializuotų ir techninių mokymų, skirtų padidinti pasirengimo ChBRB incidentui ir reagavimo į jį pajėgumus, teikimas | 2013 09 15–2016 09 14 | 2 699 069 | AAF, ECA
Projektas 032 | Viduržemio jūros regiono intervencinės epidemiologijos mokymo programos (MediPIET) parengimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 440 000 | AAF, ME, NA, SEE
Projektas 031 | Universitetų ir institutų, kuriuose didinamas informuotumas apie susirūpinimą keliantį dvejopą cheminių medžiagų naudojimą, tinklas | 2013 01 01–2014 12 31 | 800 000 | Tarptautinis
Projektas 030 | Branduolinės ekspertizės kompetencijos tinklas Pietryčių Azijos regione | 2013 01 01–2014 12 31 | 600 000 | SEA
Projektas 029 | Regioninių žmogiškųjų išteklių, susijusių su branduoline sauga, saugumu ir apsaugos priemonių valdymu pasitelkus Tailande vykdytą universiteto magistrantūros programą, vystymas | 2013 01 01–2014 12 31 | 340 000 | SEA
Projektas 028 | Parama integruotos nacionalinės su branduolinėmis ir radioaktyviosiomis medžiagomis susijusios apsaugos sistemos plėtotei | 2013 01 01–2014 12 31 | 1 000 000 | SEA
Projektas 027 | Biologinių grėsmių valdymas | 2013 01 01–2014 12 31 | 480 000 | SEA šalys
Projektas 026 | Nacionalinių ChBRB teisinių pagrindų stiprinimo prielaidos | 2013 01 01–2014 12 31 | 300 000 | Libanas, Tunisas
Projektas 025 | Žinių plėtojimas ir su biologine sauga / biologiniu saugumu / biologinių grėsmių valdymu susijusios geriausios patirties perdavimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 480 000 | ME
Projektas 024 | Radiologinių ir branduolinių medžiagų aptikimo, tvarkymo ir visuomenės apsaugos metodikos plėtojimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 600 000 | Mauritanija, Marokas, Senegalas
Projektas 023 | Cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų keliamų grėsmių nustatymo ir reagavimo į jas gebėjimų stiprinimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 500 000 | Balkanų šalys, ME, NA ir SEA
Projektas 022 | Specializuotų techninių mokymų, skirtų padidinti pirmosios reagavimo grandies gebėjimus ChBRB incidentų atveju, teikimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 700 000 | AAF, SEA
Projektas 021 | Regioninės sienų kontrolės gebėjimų nustatyti ir aptikti chemines, radiologines ir branduolines medžiagas stiprinimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 700 000 | AAF, SEA
Projektas 019 | Su ChBRB medžiagomis, kurioms taikoma reguliuojamoji kontrolė, susijusių saugių informacijos valdymo sistemų ir keitimosi duomenimis mechanizmų kūrimo ir gerinimo procedūrų ir gairių plėtotė | 2013 01 03–2015 01 02 | 400 000 | Tarptautinis
Projektas 018 | Tarptautinis universitetų ir institutų, kuriuose didinamas informuotumas apie susirūpinimą keliantį dvejopą biotechnologijų naudojimą, tinklas | 2013 01 01–2014 12 31 | 399 719 | Tarptautinis
Projektas 017 | Nacionalinio reagavimo į renginius, kurių metu naudojamos cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės (ChBRB) medžiagos ir kuriems nebuvo suteiktas leidimas, plano Ganoje ir Kenijoje parengimas | 2013 05 15–2015 05 14 | 240 000 | Gana ir Kenija
Projektas 016 | Parama integruotos nacionalinės branduolinės saugos sistemos plėtotei | 2013 01 01–2014 12 31 | 400 000 | NA
Projektas 015 | Biologinės laboratorijų saugos ir saugumo sukūrus laboratorinę ISO paremtą bankinę sistemą gerinimas | Pirkimai tebevyksta | 480 000 | SEA šalys
Projektas 014 | Specializuotų techninių mokymų, skirtų padidinti pirmosios reagavimo grandies gebėjimus, teikimas | 2013 01 04–2015 01 03 | 400 000 | SEE
Projektas 013 | Cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų sukeliamų grėsmių nustatymo ir reagavimo į jas gebėjimų stiprinimas ir informuotumo apie jas didinimas Užsachario Afrikos šalyse | 2013 01 01–2014 12 31 | 319 924 | ECA
Projektas 012 | ES ir Pietryčių Azijos šalių su biologinės saugos ir saugumo srityje rengiamų teisės aktų ir taisyklių sugriežtinimu bei atitinkamomis laboratorijų valdymo sistemomis susijusios patirties mainai pasitelkus regioninius kompetencijos centrus, 2 etapas | 2013 01 04–2015 01 03 | 320 000 | SEA šalys
Projektas 011 | Netinkamo cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų naudojimo sukeliamos grėsmės vertinimo gerosios praktikos ir tarpžinybinių procedūrų taikymo skatinimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 1 915 452 | NA šalys, Balkanų šalys, ME, SEA
Projektas 010 | E. mokymosi apie ChBRB rizikos mažinimą kursų rengimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 388 451 | Tarptautinis
Projektas 009 | Nacionalinio reagavimo į ChBRB įvykius planas Libane | 2013 01 01–2014 12 31 | 159 900 | Libanas
Projektas 008 | Nacionalinių ChBRB teisinių pagrindų stiprinimo prielaidos | 2013 01 01–2014 12 31 | 800 000 | SEA šalys
Projektas 007 | Biologinės saugos / saugumo gairės, procedūros ir jų standartizavimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 1 199 576 | SEA šalys, Balkanuose, Moldova
Projektas 006 | Žinių plėtojimas ir su cheminių ir biologinių atliekų tvarkymu susijusios geriausios patirties perdavimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 480 000 | SEA
Projektas 005 | Žinių plėtojimas ir su ChBRB medžiagų importo / eksporto priežiūra susijusios geriausios patirties perdavimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 1 440 000 | AAF, CA, ME, NA
Projektas 004 | Žinių plėtojimas ir su tarpžinybiniu reagavimu į ChBRB grėsmes susijusios geriausios patirties perdavimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 959 675 | SEA, SEE
Projektas 003 | Žinių plėtojimas ir su biologine sauga / biologiniu saugumu / biologinių grėsmių valdymu susijusios geriausios patirties perdavimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 1 920 000 | AAF, NA, SEA, SEE
Projektas 002 | Cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų keliamų grėsmių nustatymo ir reagavimo į jas gebėjimų stiprinimas | 2013 01 01–2014 12 31 | 160 000 | Balkanų šalys
Projektas 001 | Teismo ekspertizės gebėjimų nustatymas ir stiprinimas organizuoto nusikalstamumo ir neteisėtos prekybos cheminėmis medžiagomis užkardymo srityje, įskaitant pasienio muitinės pareigūnams skirtus mokymus ir įrangą | 2013 01 01–2014 12 31 | 640 000 | Balkanų šalys
Bandomasis Projektas Nr. 2 | Bandomasis projektas Nr. 2 – biologinės saugos, saugumo ir laboratorijų valdymo sistemų srityje rengiamų teisės aktų ir taisyklių sugriežtinimas | 2011 01 01–2012 11 30 | 375 000 | SEA šalys
Bandomasis Projektas Nr. 1 | Bandomasis projektas Nr. 1 – kovos su neteisėta prekyba branduolinėmis medžiagomis gebėjimų stiprinimas | 2011 01 01–2012 06 30 | 375 000 | SEA šalys

1 http://www.cbrn-coe.eu/Projects.aspx

EIVT ir Komisijos atsakymas

Santrauka

VII

Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) pritaria Audito Rūmų išvadoms ir sutinka, kad dar reikia užbaigti kurti tam tikrus iniciatyvos elementus. Pasiekta reikšminga pažanga įgyvendinant savanorišku principu „iš apačios į viršų“ (jam galutinai susiformuoti dar reikės laiko, ir jis turėtų nuolat būti tobulinamas) pagrįstą iniciatyvą. Visos reikalingos priemonės jau yra įdiegtos: daugumoje regionų įsteigtos būtinos struktūros, vyksta apskritojo stalo diskusijos, parengtas poreikių vertinimo klausimynas, užtikrintas projektų finansavimas skirtinguose regionuose, parengtos projektų įgyvendinimo ir vertinimo stebėsenos priemonės bei įvairios matomumo didinimo priemonės. Be to, organizuojami reguliarūs susitikimai su šalimis partnerėmis, įgyvendinimo agentūromis ir tarptautinėmis organizacijomis, taip pat ES valstybių narių kontaktiniais centrais. Pirmieji nacionaliniai veiksmų planai rengiami penkiose bandomiesiems projektams atrinktose šalyse. Dedamos ir kitos pastangos siekiant pakviesti daugiau šalių partnerių dalyvauti programoje. Norą dalyvauti programoje išreiškė daugiau kaip 20 naujų šalių partnerių. Dėl šios iniciatyvos sudedamųjų dalių ir sukurtų tinklų, iniciatyva gali pasiekti aukštesnį lygį ir Europos Sąjungai ir dalyvaujančioms šalims užtikrinti didesnį saugumą ir geresnį rizikos valdymą.

VIII

Įgyvendinama iniciatyva ne tik prisidedama prie Europos saugumo strategijos ir ES kovos su nusikalstama veikla tikslų, susijusių su masinio naikinimo ginklų (MNG) neplatinimu, įgyvendinimo, bet ir mažinamas žmogaus sukeliamas ir natūralus cheminis, biologinis, radiologinis ir branduolinis (ChBRB) pavojus. Ten, kur yra MNG pavojus, iniciatyva sustiprinamos kovos su ginklų platinimu priemonės, tačiau vertinant geografine šios iniciatyvos taikymo prasme, parama teikiama ir ten, kur iškyla platesnio masto ChBRB rizika.

IX

Komisija ir JT tarpregioninio nusikalstamumo ir justicijos mokslinių tyrimų institutas (UNICRI) prie iniciatyvos prisideda vykdydami kitokią, bet iniciatyvą papildančią programą. Prireikus, už valdymą atsakinga ekspertų grupė teikia paramą valdymo klausimais. Pagalba vietoje bus teikiama keliems regioniniams sekretoriatams, visų pirma, vykdantiems veiklą stojančiosiose šalyse, šalyse kandidatėse ir kaimyninėse šalyse.

Dabar, kai tinklai jau sukurti, Komisija ketina pagerinti jų techninį pajėgumą ten, kur toks pagerinimas būtų naudingiausias. ES delegacijos tampa vis svarbesnėmis iniciatyvos rėmėjomis. Dabar, kai principu „iš apačios į viršų“ grindžiamas savanoriškas dalyvavimas vyksta tinkamai, delegacijos parama gali būti sutelkiama nelaikant jos varomąja regioninio bendradarbiavimo jėga.

X

Dėl to, kad šalių partnerių pajėgumai įgyvendinant iniciatyvą yra skirtingi, jos vystymasis nebuvo tolygus.

XI

Komisija ir EIVT dėkoja Audito Rūmams už rekomendacijas, kurios sustiprins vidaus pastangas pagerinti iniciatyvą.

Pastabos

21

Dalyvavimas iniciatyvoje savanoriškai, vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“, laikomas tinkamu bendradarbiaujant sudėtingais saugumo klausimais.

26

Regionai buvo parinkti taikant visaapimantį metodą – šiame darbe EIVT, Komisijai, ir dalyvaujančių regionų šalims padėjo ES valstybės narės, skirdamos dalyvauti atrankoje ekspertus, kurių darbą apmokėjo Komisija.

Akivaizdu, kad prioritetą būtina teikti stojančiosioms šalims ir šalims kandidatėms, taip pat šalims, kurių atžvilgiu vykdoma ES kaimynystės politika. Rizika ir grėsmė kituose regionuose neturėtų būti nuvertinta – tai pademonstravo Fukušimos avarija, naujausias Ebolos viruso protrūkis ir pietryčių Azijoje kilusios pandemijos. Šiai iniciatyvai būdingas lankstumas, kuris leidžia veiksmingai reaguoti į pasaulines ir naujai atsirandančias grėsmes.

27

Pagalba vietoje bus teikiama keliems regioniniams sekretoriatams, visų pirma, vykdantiems veiklą stojančiosiose šalyse, šalyse kandidatėse ir kaimyninėse šalyse. Imamasi priemonių, kurios palengvintų šį procesą.

28

Tai yra prioritetinis tolesnis EIVT ir EuropeAid veiksmas, ir mes kuriame priemones tam, kad delegacijos ir valstybių narių ambasados galėtų geriau paremti iniciatyvą.

29

Dėl to, kad šalių partnerių pajėgumai įgyvendinant iniciatyvą yra skirtingi, jos vystymasis nebuvo tolygus. Pirmenybės tam tikriems regionams teikimas, remiantis ES saugumo prioritetais ir partnerių pajėgumais, buvo šiai specialiai įgyvendinimo struktūrai tinkantis metodas.

34

Visa iniciatyvos įgyvendinimo veikla vykdoma savanoriškais pagrindais. Šalys partnerės sprendžia, ar jos nori rengti nacionalinį ChBRB veiksmų planą, ar ne.

35

Projekto finansavimas pats savaime nėra susijęs su tuo, ar pildomas poreikių vertinimo klausimynas ir (arba) su tuo, ar rengiamas nacionalinis veiksmų planas. Kai kuriais atvejais Komisija imasi veiksmų atsižvelgdama į konkrečius šalių partnerių prašymus spręsti neatidėliotiną problemą, susijusią su ChBRB rizikos mažinimu.

36

Įgyvendinimo agentūros siūlė projektus tik ankstyvaisiais iniciatyvos įgyvendinimo etapais. Taip buvo tada, kai iškilo skubus ir akivaizdus poreikis, kurį buvo galima numatyti, o iniciatyvai taikomo „iš apačios į viršų“ metodo aspektai buvo dar tik pradėti kurti.

37

Įgijus pirmąją patirtį, buvo imtasi daugelio priemonių ryšiams su šalimis partnerėmis pagerinti dėl ChBRB kokybės reikalavimų, susijusių su ES finansavimo kriterijus atitinkančiais projektais. Tikslai ir finansavimo kriterijai dabar reguliariai aptariami regionų apskritojo stalo susitikimuose, regioninių sekretoriatų vadovų susitikimuose, taip pat susitikimuose su pagrindiniais nacionaliniais ChBRB veiklos centrais. Seniau gautų projektų pasiūlymai dažnai būdavo pernelyg ribotos apimties ir neretai tik nacionalinio, o ne regioninio pobūdžio. Jungtinis tyrimų centras (JTC) atidžiai stebėjo visus projektų pasiūlymų pakeitimus. Visi pradiniai projektų pasiūlymai yra saugomi bylose ir bet kuriuo metu juos galima peržiūrėti.

38

Įgyvendinimo laikotarpiai, palyginti su kitomis programomis, yra santykinai trumpi dėl iniciatyvai taikomos vadinamosios N+1 taisyklės. Vidutiniškai projektas pradedamas įgyvendinti praėjus 15 mėn. po Komisijos sprendimo dėl metinės veiksmų programos.

40

ES matomumo įgyvendinant iniciatyvą pagerinimas vis dar išlieka svarbus Komisijos ir EIVT prioritetas.

41

Imtasi daugelio veiksmų, kuriais siekiama paskatinti šalis partneres aktyviau dalyvauti veikloje, pavyzdžiui, įgyvendinantiesiems konsorciumams buvo siūloma pasinaudoti vietos patirtimi.

Bendras atsakymas į 42 ir 43 dalių pastabas

Atkūrus koordinavimo komitetą, būtų sudarytos palankesnės sąlygos platesnio masto bendradarbiavimui, kurį vykdant daugiausiai dėmesio reikėtų skirti strateginėms kryptims ir įgyvendinimo klausimams. Komiteto formatas gali keistis, nes vykdant diskusijas su įgyvendinimo partneriais, pavyzdžiui, UNICRI, reikia laikytis Komisijos finansinių reglamentų.

Tačiau dvišalis bendradarbiavimas tebėra reikalingas, kai reikia iš esmės aptarti tam tikrus klausimus, pavyzdžiui, dėl sutarčių ir finansavimo.

45

Komisija visapusiškai stengiasi koordinuoti ES veiklą ChBRB srityje Europos Sąjungoje ir už jos ribų.

Koordinuojamose srityse vyksta įvairios diskusijos, pavyzdžiui, dėl ES ChBRB veiksmų plano, įvairių darbo komitetų Tarybos lygmeniu, G8 ir (arba) G7 pasaulinės partnerystės (dalyvaujant pagrindinėms šalims ir partneriams, įskaitant šias tarptautines organizacijas: TATENA; PSO; Komitetą 1540; Cheminio ginklo uždraudimo organizaciją (CGUO), Tarptautinio mokslo ir technologijų centrą (TMTC) ir Mokslo bei technologijų centrą (MTC) arba Pasaulinės kovos su branduoliniu terorizmu iniciatyvos (Rusijos Federacijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų sukurtos iniciatyvos) narius. Vykdydama šią koordinavimo veiklą, Komisija susidaro bendrą vaizdą.

Išvados ir rekomendacijos

50

Komisija ir EIVT pritaria Audito Rūmų ataskaitai dėl ES ChBRB kompetencijos centrų. Būtina sukurti poreikiais pagrįstą regioninį metodą, kuris mūsų institucijoms būtų labai naudingas.

51 a)

Pritariame Audito Rūmų išvadoms. Kai kuriuos iniciatyvos elementus dar reikia užbaigti kurti. Pasiekta reikšminga pažanga įgyvendinant savanorišku principu „iš apačios į viršų“ (jam galutinai susiformuoti dar reikės laiko, ir jis turėtų nuolat būti tobulinamas) pagrįstą iniciatyvą. Visos reikalingos priemonės jau yra įdiegtos: daugumoje regionų įsteigtos būtinos struktūros, vyksta apskritojo stalo diskusijos, parengtas poreikių vertinimo klausimynas, užtikrintas projektų finansavimas skirtinguose regionuose, parengtos projektų įgyvendinimo ir vertinimo stebėsenos priemonės bei įvairios matomumo didinimo priemonės. Be to, reguliarūs susitikimai yra organizuojami su šalimis partnerėmis, įgyvendinimo agentūromis ir tarptautinėmis organizacijomis, taip pat ES valstybių narių kontaktiniais centrais. Pirmieji nacionaliniai veiksmų planai rengiami penkiose bandomosiose šalyse. Dedamos ir kitos pastangos siekiant pakviesti daugiau šalių partnerių dalyvauti programoje. Norą dalyvauti programoje išreiškė daugiau kaip 20 naujų šalių partnerių. Šios iniciatyvos sudedamosios dalys ir sukurti tinklai gali padėti perkelti ją į aukštesnį lygį, nes tada ji Europos Sąjungai ir dalyvaujančioms šalims užtikrintų didesnį saugumą ir geresnį valdymą.

51 b)

Komisija ir UNICRI prie iniciatyvos prisideda vykdydamos kitokią, bet iniciatyvą papildančią programą. Prireikus, už valdymą atsakinga ekspertų grupė teikia paramą valdymo klausimais. Pagalba vietoje bus teikiama keliems regioniniams sekretoriatams, visų pirma, vykdantiems veiklą stojančiosiose šalyse, šalyse kandidatėse ir kaimyninėse šalyse.

Dabar, kai tinklai jau sukurti, Komisija ketina pagerinti jų techninį pajėgumą ten, kur toks pagerinimas būtų naudingiausias. ES delegacijos tampa vis svarbesnėmis iniciatyvos rėmėjomis. Dabar, kai principu „iš apačios į viršų“ grindžiamas savanoriškas dalyvavimas vyksta tinkamai, delegacijos parama gali būti sutelkiama.

51 c)

Tam tikrais atvejais skirtinga pažanga buvo neišvengiama, bet dabar, kai priemonės jau įdiegtos, programa įgyvendinama tolygiau, nors pažanga atskiruose regionuose išliks nevienoda. Nagrinėjama, kokiais būdais būtų galima išplėsti tinkamą dvišalį sprendimus priimančių įstaigų bendradarbiavimą ir tinkamą dvišalį įgyvendinimo partnerių bendradarbiavimą, kad būtų įtrauktos visos keturios įstaigos.

52 Pirmoji įtrauka

Komisija ir EIVT pritaria rekomendacijai. Šiai iniciatyvai būdingas lankstumas, kuris leidžia veiksmingai reaguoti į pasaulines ir naujai atsirandančias grėsmes.

52 Antroji įtrauka

Komisija ir EIVT pritaria rekomendacijai. Pagalba vietoje bus teikiama keliems regioniniams sekretoriatams, visų pirma, vykdantiems veiklą stojančiosiose šalyse, šalyse kandidatėse ir kaimyninėse šalyse. Imamasi priemonių, kurios palengvintų šį procesą.

52 Trečioji įtrauka

Komisija ir EIVT pritaria rekomendacijai. Tai yra prioritetinis tolesnis EIVT ir EuropeAid veiksmas, ir mes kartu su Komisija kuriame priemones tam, kad delegacijos ir valstybių narių ambasados galėtų geriau paremti iniciatyvą.

53 Pirmoji įtrauka

Komisija ir EIVT pritaria rekomendacijai. Įgyvendinantieji konsorciumai raginami įgyvendinant projektus pasinaudoti vietos patirtimi.

53 Antroji įtrauka

Komisija ir EIVT pritaria rekomendacijai. Įgyvendinimo laikotarpiai, palyginti su kitomis programomis, yra santykinai trumpi dėl iniciatyvai taikomos vadinamosios N+1 taisyklės. Vidutiniškai projektas pradedamas įgyvendinti praėjus 15 mėn. po to,kai Komisija priima sprendimą dėl metinės veiksmų programos. Komisija sieks dar labiau sumažinti laiko atotrūkį.

53 Trečioji įtrauka

Komisija ir EIVT pritaria rekomendacijai. Bus atkurtas koordinavimo komitetas, kuris skirs daugiausiai dėmesio strateginiams ir įgyvendinimo klausimams. Komiteto formatas gali keistis, nes vykdant diskusijas su įgyvendinimo partneriais, pavyzdžiui, UNICRI, reikia laikytis Komisijos finansinių reglamentų.

QJ-AB-14-017-LT-E  ISSN 1977-5725

Europos Sąjunga 2010 m. gegužės mėn. pradėjo vykdyti savo cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių (ChBRB) kompetencijos centrų iniciatyvą. Ši iniciatyva yra skirta sustiprinti ES nepriklausančių šalių institucinius gebėjimus siekiant sumažinti ChBRB rizikas, kurios, jei joms nebus neužkirstas kelias, galėtų sukelti grėsmę ES.

Audito Rūmų audito metu buvo vertinama, ar ES ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva gali veiksmingai prisidėti prie šios rūšies grėsmių, kylančių už ES ribų, sumažinimo. Jie daro išvadą, kad iniciatyva gali veiksmingai prisidėti prie cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių grėsmių, kylančių už ES ribų, sumažinimo, tačiau reikia užbaigti kurti tam tikrus elementus. Audito Rūmai teikia kelias rekomendacijas, į kurias EIVT ir Komisija turėtų atsižvelgti siekdamos ir toliau plėtoti iniciatyvą ir užtikrinti jos tvarumą.