EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis +352 4398-1

E-pasts: eca-info@eca.europa.eu

Internets: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads

ISBN 978-92-9207-044-1 (epub)

ISBN 978-92-9207-042-7 (iespiestā versija)

doi:10.2865/42253

© Eiropas Savienība, 2014. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu),

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās (http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību (http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

Maksas abonementi

•Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību (http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).

LV
2014

Nr. 17

Īpašais ziņojums

Vai ES izcilības centru
ierosme var efektīvi
sekmēt trešo valstu radīto
ķīmisko, bioloģisko,
radioloģisko un
kodolmateriālu risku
mazināšanu

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Saturs

Saīsinājumi

Kopsavilkums

Ievads

Reaģēšana uz Eiropas Savienības drošības problēmām

Eiropas Savienības ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu (CBRN) risku mazināšanas izcilības centru ierosme

Mērķi

Vispārējā koordinācija un uzbūve

Revīzijas tvērums un pieeja

Apsvērumi

Ierosmes koncepcija ir balstīta uz pamatotu analīzi, un tā sekmē sadarbību un līdzatbildību reģionos

Ierosmes organizācija ir komplicēta, tomēr kopumā atbilstoša

Lai gan pārvaldības sistēmas ir izveidotas, atsevišķas nepilnības joprojām pastāv

Kavēšanās ar īstenošanas plāna ieviešanu

Sistēmas projektu atlasei un īstenošanai ir izstrādātas, tomēr nepieciešama aktīvāka partnervalstu iesaistīšanās

Notiek divpusēja sadarbība starp lēmumu pieņemšanas un īstenošanas struktūrām, tomēr nav foruma plašākai stratēģiskai sadarbībai

Ir izveidota uzraudzības sistēma

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

I pielikums. |  | Ierosmes uzbūve
II pielikums. |  | Reģionālo sekretariātu saraksts
III pielikums. |  | Atsevišķi ierosmes komponenti un iesaistītās struktūras
IV pielikums. |  | Ierosmes īstenošanas struktūras
V pielikums. |  | To projektu saraksts, kuri patlaban tiek īstenoti ierosmes ietvaros

EĀDD un Komisijas atbilde

Saīsinājumi

CBRN: ķīmiskie, bioloģiskie, radioloģiskie un kodolmateriāli (apdraudējumi, preces)

CoE: izcilības centrs

EĀDD: Eiropas Ārējās darbības dienests

EuropeAid: Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts

IfS: Stabilitātes instruments

JRC: Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorāts

RS: reģionālais sekretariāts

TACIS: Tehniskā palīdzība Neatkarīgo Valstu Sadraudzības valstīm

UNICRI: ANO Starpreģionālais noziedzības un tieslietu pētniecības institūts

VK: valsts komanda

Kopsavilkums

I

Kopš 20. gadsimta 90. gadu vidus Eiropas Savienība (ES) ir aktīvi tiekusies mazināt riskus ES drošībai, galvenokārt veicot pasākumus, ko finansēja ar TACIS kodoldrošības programmu.

II

Eiropadome 2003. gadā pieņēma divas stratēģijas ar mērķi radīt platformu turpmākajiem pasākumiem drošības jomā, proti, Eiropas Drošības stratēģiju un ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai.

III

Viens no instrumentiem, kurš tika izveidots pēc šo stratēģiju pieņemšanas, bija “Stabilitātes instruments” (IfS), kura budžets laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam bija 1 820 miljoni EUR. Šis instruments paredzēts drošības problēmu risināšanai valstīs, kuras atrodas ārpus ES, un tas ietver gan īstermiņa, gan ilgtermiņa komponentu.

IV

Vienīgais apjomīgākais pasākums ilgtermiņa komponentā ir “Eiropas Savienības ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu (CBRN) risku mazināšanas izcilības centru ierosme”, kuras budžets 2010.–2013. gadam ir 100 miljoni EUR. Ar to nodrošina reģionālas platformas visu to ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu risku vispusīgai novēršanai, kuri rodas saistībā ar dabas katastrofām, negadījumu izraisītām katastrofām un noziedzīgām darbībām, jau pašā sākumposmā iesaistot visas galvenās ieinteresētās personas un tā sekmējot zināšanu pilnveidi attiecīgajās valstīs.

V

Šo ierosmi koordinē un pārvalda Eiropas Ārējās darbības dienests un EuropeAid.

VI

Palāta revīzijā izvērtēja, vai Eiropas Savienības CBRN risku mazināšanas izcilības centru ierosme var palīdzēt efektīvi mazināt šādus trešo valstu radītus riskus.

VII

Palāta secināja, ka Eiropas Savienības CBRN risku mazināšanas izcilības centru ierosme var palīdzēt efektīvi mazināt trešo valstu radītus ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu riskus, tomēr atsevišķi elementi ir vēl jāpilnveido.

VIII

Ierosmes koncepcija ir balstīta uz pamatotu analīzi, un tajā skatītas nepilnības, kas apzinātas iepriekšējā TACIS programmā. Visaptverošā un uz pieprasījumu balstītā pieeja, kā arī noteiktais uzsvars uz reģionālo sadarbību nodrošina ilgtermiņa pievēršanos iepriekš neskatītajām prioritātēm, kas definētas Eiropas Drošības stratēģijā un ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai. Ierosmes īstenošanā jau laikus tiek iesaistītas visas ieinteresētās personas partnervalstīs, tādējādi daudzos attiecīgajos reģionos sekmējot ierosmes ilgtspēju un partnervalstu līdzatbildību.

IX

Ierosmes organizācija, lai gan komplicēta, kopumā ir atbilstoša, tomēr daži aspekti vēl ir jāpielāgo. Abu īstenošanas struktūru, kā arī reģionu izvēle ir pamatota, un katrai iesaistītajai struktūrai ir īpašs uzdevums. Tomēr reģionālajiem sekretariātiem trūkst tehnisko spēju. ES delegācijas nepietiekami izmanto savu statusu, lai veicinātu politisko atbalstu partnervalstīs, un nepietiekami uztur sakarus ar ES dalībvalstīm.

X

Ir ieviesta atbilstoša pārvaldības sistēma, un tā sāk darboties. Tomēr dažu ierosmes elementu ieviešana notiek novēloti. Sākotnējā īstenošanas plānā netika pievērsta pietiekama uzmanība ierosmes komplicētībai. Tādēļ īstenošanas plānu nevarēja ieviest pilnībā, jo daži galvenie elementi, piemēram, vajadzību novērtējums, vēl nebija pabeigti brīdī, kad sākās projektu atlase. Ierosmes sākumposmā partnervalstis netika pietiekami plaši iesaistītas projektu atlasē. Atsevišķi projekti tiek īstenoti, un ir izveidotas uzraudzības sistēmas. Palāta atzīmēja, ka lēmumu pieņemšanas struktūru (EĀDD un EuropeAid) un īstenošanas struktūru (JRC un UNICRI) sadarbība notiek tikai divpusējā līmenī.

XI

Palāta sniedz vairākus ieteikumus, kuri EĀDD un Komisijai būtu jāņem vērā, lai turpmāk pilnveidotu ierosmi un nodrošinātu tās ilgtspēju.

Ievads

Reaģēšana uz Eiropas Savienības drošības problēmām

01

Eiropas Savienība (ES) 2010. gada maijā nāca klajā ar ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu (CBRN) risku mazināšanas izcilības centru ierosmi (turpmāk tekstā – ierosme). Tā izstrādāta nolūkā stiprināt trešo valstu institucionālās spējas mazināt CBRN riskus, kuri, ja netiek novērsti, var apdraudēt ES.

02

Ierosme, kuras budžets 2010.–2013. gadam ir 100 miljoni EUR, ir Stabilitātes instrumenta (IfS)¹ ilgtermiņa komponenta vienīgais apjomīgākais pasākums. Stabilitātes instruments tika izveidots, lai nodrošinātu Eiropas Savienībai jaunu stratēģisko instrumentu vairāku ar pasaules drošību un attīstību saistīto problēmu risināšanai. Tas ietvēra gan īstermiņa, gan ilgtermiņa pasākumus² ar 1 820 miljonu EUR budžetu 2007.–2013. gadam (73 % reaģēšanai uz krīzi un 27 % krīzes novēršanai). IfS trešām valstīm nodrošina tehnisko un finanšu palīdzību risku mazināšanai un sagatavotībai saistībā ar ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un kodolmateriāliem vai vielām. Eiropas Parlaments un Padome norāda, ka pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar IfS, ir jābūt papildinošiem un savienojamiem ar pasākumiem, kuri pieņemti, tiecoties īstenot ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku.

03

Pēc 1986. gadā Černobiļā notikušās katastrofas starptautiskā kopiena ar lielām bažām uztvēra risku, ko Centrāleiropai un Austrumeiropai radīja Padomju Savienībā būvētās kodoliekārtas, turklāt šīs bažas palielinājās līdz ar Padomju Savienības sabrukumu un 11 neatkarību atguvušu valstu izveidi (Neatkarīgo Valstu Sadraudzība jeb NVS).

04

Eiropas Komisija 1991. gadā sāka īstenot TACIS programmu³, kas izstrādāta nolūkā palīdzēt NVS valstīm īstenot pāreju uz demokrātisku, uz tirgu orientētu ekonomiku. Programma tika slēgta 2006. gadā.

05

TACIS programmas kontekstā ES dalībvalstis un Komisija vienojās par kopēju nostāju kodoldrošības jautājumā. Tās uzsāka TACIS kodoldrošības programmu⁴ ar mērķi nodrošināt palīdzību uz vietas, izplānot drošības un normatīvās pieejas, uzlabot kodolatkritumu apsaimniekošanu un piedāvāt bijušajiem PSRS kodolieroču nozares zinātniekiem darba iespējas kodolenerģijas izmantošanas jomā civiliem mērķiem.

06

Pēc iestāžu un starpvaldību apspriedēm par teroristu uzbrukumiem Ņujorkā un karu Irākā Eiropadome 2003. gadā pieņēma divas stratēģijas, kurās noteica platformu turpmākajām darbībām drošības jomā:

a)“Eiropas Drošības stratēģijā”⁵ ir definēta ES drošības vide un izklāstītas galvenās problēmas, ar kurām ES saskaras, proti:

οterorisms;

οmasu iznīcināšanas ieroču izplatīšana;

οreģionālie konflikti;

οvalsts varas disfunkcija;

οorganizētā noziedzība.

Padome secināja, ka ES ir jāspēj aktīvāk, saskaņotāk un labāk risināt šīs problēmas, gan reaģējot krīzes situācijā, gan to novēršot.

b)ES Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai⁶ nodrošina ceļvedi rīcībai šajā jomā. Tajā izvirzītas šādas prioritātes:

οatbalstīt starptautisko sistēmu, kas paredzēta ieroču neizplatīšanas uzraudzībai;

οpalīdzēt trešām valstīm spēju veidošanā;

οizveidot tiesiskos regulējumus;

οizstrādāt reaģēšanas plānus, kas ļautu šīm valstīm izpildīt regulējumos noteiktos uzdevumus.

07

ES paustās bažas tika vērtētas arī ANO Drošības padomes 2004. gada rezolūcijā⁷. Nesenie notikumi Sīrijā pierāda, ka šīs bažas joprojām ir aktuālas.

Eiropas Savienības ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu (CBRN) risku mazināšanas izcilības centru ierosme

Mērķi

08

Galvenie Eiropas Savienības CBRN risku mazināšanas izcilības centru ierosmes mērķi⁸ ir šādi:

οstiprināt atbildīgo iestāžu un administratīvās infrastruktūras ilgtermiņa spēju valsts un reģionālajā līmenī;

οatbalstīt un nostiprināt īstermiņa reaģēšanas spējas.

09

Saskaņā ar ierosmi šos mērķus sasniedz,

a)nodrošinot apmācību un palīdzot valstīm, lai tās varētu pildīt savas starptautiskās saistības mazināt CBRN izplatīšanas riskus;

b)veicinot valstu spējas izstrādāt un ieviest juridiskus, administratīvus un tehniskus pasākumus CBRN izplatīšanas risku novēršanai;

c)nodrošinot līdzatbildību, kā arī apmācības un palīdzības pasākumu ilgtspēju, īstenojot integrētu reģionālu pieeju;

d)piedāvājot pilnīgu apmācības un palīdzības kopumu CBRN jomā (piemēram, eksporta kontrole, nelegālās tirdzniecības apkarošana, drošums un drošība, ārkārtas situāciju plānošana, reaģēšana krīzes situācijās, zinātnieku pārcelšana, materiālu uzglabāšana un likvidēšana).

Vispārēja koordinācija un uzbūve

10

Ierosmes īstenošanā piedalās daudzas struktūras (sk. arī I pielikumu).

a)Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) – struktūra, kas ir atbildīga par ES ārpolitiku, – nodrošina ierosmes stratēģisko ievirzi, īstenojot IfS daudzgadu indikatīvās programmas, kurās ietilpst arī šī ierosme. Tāpat EĀDD regulāri kontaktējas ar citām starptautiskajām struktūrām CBRN risku pārvaldības jomā (piemēram, ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru) un pārrunā ar tām vispārējo stratēģiju un prioritātes.

b)EuropeAid – Komisijas departaments attīstības palīdzības sniegšanai – ir lēmumu pieņemšanas struktūra, un tā ir atbildīga par ierosmes budžeta izpildi. Šī struktūra sagatavo IfS gada rīcības programmas un uzrauga darbu, ko veic vadības grupa un īstenošanas struktūras – Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (JRC) un ANO Starpreģionālais noziedzības un tieslietu pētniecības institūts (UNICRI). Kopš 2012. gada EuropeAid pārvalda arī ierosmes ietvaros īstenotos projektus⁹, tostarp veic projektu atlasi, slēdz līgumus ar īstenošanas konsorcijiem¹⁰ un veic uzraudzību.

c)Šo ierosmi atbalsta arī ES nevalstisko organizāciju ekspertu “pārvaldības grupa”, konsultējot pārvaldības jautājumos, prezentējot šo ierosmi partnervalstīs un mēģinot rast augsta līmeņa politisko atbalstu.

d)JRC un UNICRI īsteno ierosmi. JRC – specializētā Komisijas nodaļa tehniskās un zinātniskās palīdzības sniegšanai – palīdz izstrādāt projekta priekšlikumus, atlasīt projektus un novērtēt vajadzības. Centrs ir atbildīgs arī par projektu un visas ierosmes uzraudzības mehānismu izveidi un uzturēšanu. UNICRI izveido reģionālos sekretariātus un palīdz partnervalstīm izveidot struktūras, izstrādājot valstu rīcības plānus un organizējot apaļā galda sanāksmes.

e)Katra partnervalsts – kopumā vairāk nekā 40 – norīko savu valsts kontaktpunktu, kas koordinē darbu, ko dara CBRN ieinteresētās personas attiecīgajā valstī, tā palīdzot izveidot valstu komandas (VK)¹¹, organizēt sanāksmes un izplatīt attiecīgo informāciju. Izmantojot vajadzību novērtēšanas instrumentu kopumu, partnervalstis definē savas vajadzības un izstrādā valsts rīcības plānus, kuros izvirza prioritātes atbilstīgi apzinātajām vajadzībām. Pēc tam tās sagatavo īpaši pielāgotus projektu priekšlikumus, pievēršoties minētajām vajadzībām. Tālākajā procesa gaitā projektu priekšlikumus papildina ar reģionālo komponentu, ja tāds nav vēl iekļauts, JRC tos precizē, bet pēc tam EuropeAid tos novērtē, sarindo secībā un atlasa finansējuma piešķiršanai. Tad tiek slēgts līgums ar projekta īstenošanas konsorcijiem un sākas projekta īstenošana.

f)Partnervalstis sadarbojas, izmantojot reģionālos sekretariātus (RS) (sk. sarakstu II pielikumā). Sekretariātā strādā divi pastāvīgie darbinieki: sekretariāta vadītājs (ieceļ uzņēmējvalsts) un reģionālais koordinators (pieņem darbā UNICRI). Šīs personas cenšas veicināt reģionālo sadarbību un piešķirt reģionālu dimensiju projekta priekšlikumam,

οveicinot informācijas apmaiņu un koordināciju reģionā;

οpalīdzot valstīm veidot to spēju novērtēt un apmierināt vajadzības, kā arī identificēt specializēto zināšanu jomas;

οatbalstot projektu īstenošanu un uzraudzību, kā arī īstenošanas struktūrām sniedzot atgriezenisko saiti par paveikto; un

οreģionā vairojot izpratni par ierosmi.

11

Katrā valstī, kura piedalās ierosmes īstenošanā, ES delegācija¹² tiek regulāri informēta par ierosmes progresu un par attiecīgajā valstī īstenotajiem saistītajiem pasākumiem.

12

Šā dokumenta III pielikumā attēloti atsevišķi ierosmes komponenti un struktūras, kuras ir iesaistītas ierosmes īstenošanā.

1Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.).

2Īstermiņa pasākums ir, piemēram, atbalsts pagaidu iestāžu, kā arī demokrātisko un plurālistisko valsts iestāžu izveidei; ilgtermiņa pasākums ir, piemēram, tiesisko regulējumu un institucionālo spēju pilnveide, piemēram, attiecībā uz tādu preču eksporta kontroli, kuras var izmantot civiliem un/vai militāriem vai noziedzīgiem mērķiem (“divējāda lietojuma preces”).

3Tehniskā palīdzība Neatkarīgo Valstu Sadraudzības (NVS) valstīm.

4Laikposmā no 1992. gada līdz 2006. gadam kopumā TACIS kodoldrošības programmai tika piešķirti 1,3miljardi EUR.

5Eiropas Drošības stratēģija, Eiropadome, Brisele, 2003. gada 12. un 13. decembris. Sk. http://www.eeas.europa.eu/csdp/about-csdp/european-security-strategy/.

6ES Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, Eiropadome, Brisele, 2003. gada 12. decembris. Sk. http://eeas.europa.eu/non-proliferation-and-disarmament/wmd/index_en.htm.

7ANO Drošības padomes 2004. gada 28. aprīļa Rezolūcija Nr. 1540.

8Stabilitātes instruments – Daudzgadu indikatīvā programma 2009.–2011. gadam, Eiropas Komisija, 8.4.2009.

9UNICRI pārvalda projektus, par kuriem līgums noslēgts līdz 2012. gadam.

10UNICRI vajadzībām tās bija bezpeļņas organizācijas visā pasaulē ar attiecīgām specializētām zināšanām. EuropeAid vajadzībām tās ir ES dalībvalstu aģentūras ar attiecīgām specializētām zināšanām.

11Valstu komandas pēc tam koordinē darbu un savā valstī izplata informāciju dažādām iestādēm, piemēram, ministrijām un aģentūrām, kā arī pētniecības un izglītības iestādēm.

12Eiropas Savienību pārstāv 139 ES delegācijas un biroji visā pasaulē. Plašāku informāciju skatīt tīmekļa vietnē: http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm.

Revīzijas tvērums un pieeja

13

Palātas veiktās revīzijas mērķis bija novērtēt, vai Eiropas Savienības CBRN izcilības centru ierosme var efektīvi palīdzēt mazināt trešo valstu radītus ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu riskus. Šis vispārīgais revīzijas jautājums tika iedalīts trijos turpmāk minētajos apakšjautājumos.

οVai ierosme ir balstīta uz pamatotu analīzi, kurā vērtēta situācija līdz 2010. gadam?

οVai ierosmes organizācija ir atbilstoša, lai risinātu apzinātās problēmas?

οVai ir ieviesta un vai darbojas atbilstoša pārvaldības sistēma?

14

Tā kā šī ierosme ir diezgan jauna (to sāka 2010. gadā, savukārt pirmie projekti tika īstenoti 2013. gadā), Palāta nepārbaudīja tās tiešo rezultātu, iznākumu un ietekmi. Tomēr Palāta pārbaudīja, vai ierosmē īstenotā pieeja, tās stratēģija un pārvaldība liek domāt, ka ar to varētu mazināt CBRN riskus trešās valstīs.

15

Palāta revīziju veica laikposmā no 2013. gada oktobra līdz 2014. gada janvārim. Revīzijas laikā tika veikts analītisks attiecīgo dokumentu pārskats, iztaujāti Komisijas, EĀDD, UNICRI un pārvaldības grupas darbinieki, rīkotas vizītes uz diviem reģionālajiem sekretariātiem (Rabātā un Ammānā), kā arī īstenota dalība darbseminārā, kuru rīkoja viena projekta ietvaros.

Apsvērumi

Ierosmes koncepcija ir balstīta uz pamatotu analīzi, un tā sekmē sadarbību un līdzatbildību reģionos

16

Eiropas Savienības CBRN izcilības centru ierosme ir galvenā atbildes reakcija uz Eiropas Drošības stratēģiju un ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai. Šīs ierosmes koncepcija ir balstīta uz pamatotu analīzi, kurā īpaša uzmanība pievērsta šādām bijušās TACIS programmas nepilnībām:

οīstenotā pieeja bija galvenokārt specializēta, un ne visas darbības bija iekļautas ilgtermiņa stratēģijā;

οTACIS programmu īstenoja lejupēji, un galvenais lēmumu pieņēmējs bija Komisija, tāpēc trešo valstu līdzatbildības iespēja bija maza. Līdz ar to pastāvēja liels risks, ka projekti un to rezultāti netikts uzturēti pēc tam, kad ES finansējums beigsies¹³.

17

Izcilības centru ierosmei ir vairāki novatoriski elementi. Paredzams, ka šī ierosme

οbūs visaptveroša: ar mērķi novērst jebkādus ar CBRN saistītos riskus un draudus, vai tie būtu radušies noziedzīgas vai nejaušas darbības dēļ, vai dabiska procesa rezultātā, un iekļaut ietekmes mazināšanas pasākumus, ar ko risina novēršanas, konstatēšanas, reaģēšanas un pārvaldības jautājumus. Turpmāk 1. izcēlumā minēti šo risku piemēri.

οTās pamatā būs nepārprotama, uz pieprasījumu balstīta (“augšupēja”) pieeja: partnervalstu eksperti sistemātiski apzina vajadzības attiecīgajā valstī visās ar CBRN riskiem saistītajās jomās, izmantojot vajadzību novērtēšanas instrumentu kopumu (t. i., nepilnību analīzi); pēc tam šie eksperti valstu rīcības plānos piešķir prioritāti pasākumiem, kas veicami šo risku un draudu novēršanai; visbeidzot, eksperti sagatavo pielāgotus projektu priekšlikumus nolūkā apmierināt apzinātās vajadzības un novērst nepilnības risku mazināšanas sistēmās.

οĪpaša uzmanība tiks pievērsta reģionālajai sadarbībai partnervalstu starpā, lai ierosmes ietvaros partnervalstīs ģenerētās specializētās zināšanas un spējas tiktu pielietotas reģionālā līmenī.

  1. izcēlums

Piemērs CBRN riskiem, kurus mazina, īstenojot šo ierosmi:

—ķīmiskie riski: nelegāla tādu ķīmisku vielu tirdzniecība, ko varētu izmantot ražošanā un/vai noziedzīgām darbībām (“divējāds lietojums”);

—bioloģiskie riski: epidēmijas, piemēram, putnu gripa, ļoti smaga infekcijas slimība, kas ātri izplatās vairāku valstu robežās;

—radioloģiskie riski: atkritumi no slimnīcām, piemēram, vielas, ko izmanto staru terapijā;

—ar kodolmateriāliem saistītie riski: Fukušimas avārijai līdzīgi incidenti, radioloģiskām vielām nejauši nonākot vidē.

18

Visi šie jaunie elementi tika izstrādāti, lai vairotu partnervalstu līdzatbildību un tādā veidā sekmētu ierosmes ilgtspēju: proti, nodrošinātu lielāku varbūtību, ka pasākumu rezultāti tiek uzturēti arī tad, kad ES finansējums tiek pārtraukts.

19

Reģionālā sadarbība drošības jomā ir svarīgs ierosmes elements. EĀDD un Komisijai bija pamatots iemesls šo reģionālo sadarbību integrēt ierosmē, pievēršot tai īpašu uzmanību, jo

a)novērstie riski pēc savas būtības ir pārrobežu riski; ķīmisko negadījumu un epidēmiju, piemēram, putnu gripas, ietekme nebeidzas pie valsts robežas;

b)partnervalstu progress CBRN risku mazināšanas jomā ir atšķirīgs; reģionālā sadarbība veicina paraugpraksi, un partnervalstis var izmantot cita citas zināšanas.

20

Tāpēc iecerēts, ka par ierosmes sniegtajām priekšrocībām neuzskatīs tikai projektu tiešos rezultātus. Tas, ka nestabilos ģeogrāfiskajos reģionos, piemēram, Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos, kaimiņvalstis tiekas, lai pārrunātu un īstenotu projektus drošības jomā, rada ievērojamu pievienoto vērtību, kas savukārt veicina sadarbības un drošības kultūru.

21

Starptautiskā kopiena šo ierosmi vērtē atzinīgi. To apstiprinājusi ANO Drošības padome¹⁴, G8 globālā partnerība (kura izveidoja darba grupu jautājumā par izcilības centriem¹⁵) un NATO (ES atbalsta NATO CBRN centru Viškovā, Čehijas Republikā¹⁶).

Ierosmes organizācija ir komplicēta, tomēr kopumā atbilstoša

22

Ierosmes uzbūve ir komplicēta vairāku iemeslu dēļ, proti, tajā ir iesaistītas vairākas personas, tās organizācija nav centralizēta, ierosmei ir pasaules mērogs, reģioni un partnervalstis nav viendabīgi, un ierosmi kopīgi īsteno ES un ANO struktūras (sk. 10.–11. punktu). Tomēr šādu komplicētību nosaka ierosmei izvēlētā pieeja, kas ir visaptveroša, augšupēja un reģionāla (sk. 17. punktu).

23

Ierosmes īstenošanas struktūru – Kopīgā pētniecības centra (JRC) un ANO Starpreģionālā noziedzības un tieslietu pētniecības institūta (UNICRI) – izvēle bija labi pamatota. Kopīgais pētniecības centrs, kas ir Komisijas iekšējā zinātniskā struktūra, nodrošina atbilstošas tehniskās zināšanas, savukārt ANO Starpreģionālais noziedzības un tieslietu pētniecības institūts, vēršoties pie potenciālajām partnervalstīm un pārliecinot tās iesaistīties ierosmē, var paļauties uz ANO diplomātiskā tīkla atbalstu. Šā ziņojuma IV pielikumā pamatota katras īstenošanas struktūras izvēle, norādītas specializēto zināšanu jomas un galvenie tām deleģētie uzdevumi.

24

Lai gan ir iesaistītas daudzas struktūras, to lomas un pienākumi ir skaidri definēti un katrai struktūrai ir savs uzdevums (sk. 10. un 11. punktu).

25

Partnervalstis pašas izraugās savu valsts kontaktpunktu un izveido valsts komandu, ievērojot JRC un UNICRI izdotās pamatnostādnes un ieteikumus. Šāda autonomija ir būtiska, jo veicina ierosmes pieņemšanu, turklāt atbilst vispārējai uz pieprasījumu balstītai pieejai.

26

Attiecībā uz reģioniem, kuri tiek izvēlēti ierosmes īstenošanai, EĀDD un Komisija, protams, galvenokārt izvēlējās reģionus, kuros atrodas valstis, kas ir ES un/vai ES asociēto valstu kaimiņvalstis (sk. II pielikumu). Tomēr, tā kā iesaistīto reģionu un valstu skaits ir ļoti liels, finansējuma pieprasījums noderīgiem projektiem var ievērojami pārsniegt pieejamos ierobežotos resursus. Prioritāte, iespējams, jāpiešķir projektiem ES drošībai visbūtiskākajās jomās, lai tādā veidā nodrošinātu pieejamo līdzekļu vispareizāko izlietojumu.

27

Reģionālo sekretariātu (sk. 10. punktu) tehniskā kompetence patlaban ir ierobežota. Tāpēc tiem ir grūti pildīt atsevišķus pienākumus, piemēram, palīdzēt izstrādāt un precizēt projektu priekšlikumus un vēlāk sekmēt projektu īstenošanu.

28

ES delegācijas partnervalstīs tiek regulāri informētas par ierosmi, tomēr pagaidām tās nedarbojas pietiekami aktīvi. Tām ir specializētās zināšanas, kas vajadzīgas, lai atbalstītu reģionālos sekretariātus un valstu kontaktpunktus. Turklāt tām ir diplomātiskā kompetence, kas būtu noderīga, lai iegūtu un uzturētu augsta līmeņa politisko atbalstu partnervalstīs, kā arī vairotu izpratni par ES iesaistīšanos.

Lai gan pārvaldības sistēmas ir izveidotas, atsevišķas nepilnības joprojām pastāv

Kavēšanās ar īstenošanas plāna ieviešanu

29

Sagatavojot īstenošanas plānu, EĀDD un EuropeAid neņēma vērā ierosmes komplicētību (sk. III pielikumu). Struktūru izveidošana partnervalstīs aizņēma ilgāku laiku, nekā bija plānots. Tas bija saistīts ar politiskajiem apstākļiem un atšķirīgo augsta līmeņa atbalstu valstīs, partnervalstu neviendabīgumu, atšķirīgo iepriekšējo pieredzi CBRN risku mazināšanas jomā un dažādo apmēru, kādā jau iepriekš bija izveidotas attiecīgās struktūras (piemēram, valstu komandas).

30

Šīs komplicētības dēļ kavējās ne tikai valstu kontaktpunktu norīkošana, bet arī valstu komandu izveide.

31

Īstenošanas plānā cita starpā bija paredzēti vairāki pasākumi, sākot no vajadzību novērtēšanas, izmantojot īpaši izstrādātu instrumentu kopumu, līdz valstu rīcības plāniem, kam sekoja projektu priekšlikumi apzināto vajadzību risināšanai.

32

Vajadzību novērtēšanas instrumentu kopums tika izstrādāts, lai sistemātiski apzinātu valstīs pastāvošos riskus visās CBRN risku jomās. Instrumentu kopuma izstrāde bija paredzēta jau EuropeAid un UNICRI 2010. gada līgumā. Tā kā ierosmes īstenošana aizkavējās (sk. 29. un 30. punktu), EuropeAid šo pasākumu no jauna ieplānoja 2012. gada rīcības programmā.

33

EuropeAid uzskata, ka UNICRI, izstrādājot instrumentu kopumu, nav pietiekami ņēmis vērā partnervalstu administratīvās spējas, proti, galaprodukts bija pārāk komplicēts. Tāpēc 2013. gada martā tas šo uzdevumu deleģēja JRC, kurš 2013. gada decembrī iesniedza jaunu, vienkāršāku redakciju. Pēc tam, kad trijās partnervalstīs tika veikti testi, jaunā redakcija kļuva pilnībā pieejama 2014. gada sākumā. Patlaban ir pieejami divi instrumentu kopumi, kam būtu jāpalīdz partnervalstīm sagatavot savus valsts rīcības plānus.

34

Pēc vajadzību novērtēšanas valstu rīcības plāni ir jāsagatavo tā, lai tajos būtu ierosināti pasākumi, kas nepieciešami to vajadzību risināšanai, kuras apzinātas saistībā ar sagatavotību katastrofām, to novēršanu, konstatēšanu un ietekmes mazināšanu. Līdz 2013. gada beigām piecas partnervalstis bija sagatavojušas savu rīcības plānu projektus.

35

Iepriekš minētās kavēšanās dēļ EĀDD un EuropeAid nevarēja nodrošināt īstenošanas plāna ieviešanu paredzētajā kārtībā. Projekti tika sākti pirms vajadzību novērtēšanas un valstu rīcības plānu izstrādes.

Sistēmas projektu atlasei un īstenošanai ir izstrādātas, tomēr nepieciešama aktīvāka partnervalstu iesaistīšanās

36

Attiecībā uz projektu atlasi jānorāda, ka lielāko daļu projektu priekšlikumu ierosina partnervalstis vai reģionālie sekretariāti, tomēr dažus priekšlikumus sagatavo arī īstenošanas struktūras. Lai gan fakts, ka projekta priekšlikumus iesniedz īstenošanas struktūras, var dot zināmu impulsu ierosmei, tas tomēr neatbilst augšupējai pieejai.

37

Kopīgais pētniecības centrs pārskata visus priekšlikumus un kopā ar EuropeAid nodrošina, ka tie ietver SMART¹⁷ mērķus un rādītājus. Pirmajā projektu atlasē EuropeAid, UNICRI un JRC mainīja priekšlikumus, dažus apvienojot un citus noraidot, bet ne vienmēr par to informēja priekšlikumu izstrādātājus. Tas iedragāja viņu līdzatbildību un kaitēja ierosmes pilnveidei.

38

Sākot no 2013. gada maija, iesaistītās partnervalstis var ierosināt projektu jebkurā laikā, nevis tikai reizi gadā, kā tas bija iepriekš. EuropeAid katru priekšlikumu apstiprina atsevišķi pēc apspriedēm ar partnervalstīm, reģionālajiem sekretariātiem un attiecīgajiem ekspertiem. Apspriedēs dalībnieki nodrošina, ka projektu priekšlikumiem ir reģionāla dimensija. Partnervalstis jauno pieeju vērtēja atzinīgi, jo tā ļāva piedalīties procedūrās, kurās pieņem lēmumus par finansējuma piešķiršanu projekta priekšlikumam. Tomēr partnervalstis ir noraizējušās par kavēšanos starp projekta priekšlikumiem un projekta īstenošanu un atzinīgi vērtē jebkuru uzlabojumu šajā jautājumā.

39

Līdz 2014. gada aprīlim bija atlasīti 40 projekti (sk. V pielikumu). Pirmo atlasīto projektu īstenošana sākās 2013. gada 1. janvārī. Lielākā daļa šo projektu ir saistīti ar izpratnes veicināšanu, sakaru tīklu veidošanu, zināšanu nodošanu, apmācību, spēju veidošanu un tiesisko regulējumu pilnveidošanu (sk. piemēru 2. izcēlumā).

40

UNICRI tika uzticēts pienākums pārvaldīt pirmos 19 ierosmes projektus, tostarp veikt projektu īstenotāju atlasi un slēgt līgumus atbilstoši ANO noteikumiem. Tas nozīmēja, ka konkursā varēja piedalīties ikviena bezpeļņas organizācija no visas pasaules, ja tai bija attiecīgas specializētās zināšanas. Savukārt 2012. gadā EuropeAid pārņēma turpmāko projektu pārvaldību, lai kliedētu dažu ES dalībvalstu bažas, kuras vēlējās, lai šajā darbā vairāk būtu iesaistīti to eksperti, kā arī vēlējās akcentēt ES kā līdzekļu devējas lomu.

41

Tā kā projektu īstenošanu organizēja EuropeAid, projektu īstenošanas konsorcijus veido ES dalībvalstu aģentūras, struktūras un eksperti. No partnervalstīm šajos konsorcijos iesaistās tikai dažas aģentūras, struktūras vai eksperti, lai gan dažkārt viņiem ir plaša pieredze attiecīgajos jautājumos. Tas var kavēt līdzatbildības uzņemšanos par pasākumiem partnervalstīs, kā arī ietekmēt projekta rezultātu ilgtspēju. Turklāt plašāka partnervalstu ekspertu iesaistīšana sekmētu šo valstu spējas CBRN jomā. Tas bija viens no ierosmes galvenajiem mērķiem.

    2. izcēlums

  Projekta piemērs

Nosaukums
5. projekts. Zināšanu pilnveide un paraugprakses nodošana jautājumā par CBRN importa/eksporta uzraudzību

Mērķa zona
Atlantijas okeāna Āfrikas piekraste, Vidusāzija, Tuvie Austrumi un Ziemeļāfrika

Īstenotājs
Federālais tautsaimniecības un eksporta kontroles birojs (BAFA), Vācija

Datums
1.1.2013.–31.12.2014.

Budžets (EUR)
1 440 000

Mērķi

1.Atbalstīt valsts spējas importa/eksporta kontroles jomā, izstrādājot speciālas procedūras un pamatnostādnes bīstamu CBRN materiālu nelegālas pārrobežu pārvadāšanas novēršanai.

2.Vairot uzticību to struktūrvienību, aģentūru utt. starpā, kuras ir iesaistītas importa/eksporta regulēšanas jomā valsts un reģionālajā līmenī.

3.Izstrādāt ilgtspējīgu zināšanu apmaiņas sistēmu, kura būtu piemērojama daudzām valstīm un valdības struktūrām un kuras pamatā būtu brīvi pieejamas instrumentu kopas CBRN importa/eksporta jomā.

4.Uzlabot reģionālo starpaģentūru sadarbību un sekmēt standartizāciju, īstenojot starptautiskas importa/eksporta kontroles procedūras un pamatnostādnes.

Notiek divpusēja sadarbība starp lēmumu pieņemšanas un īstenošanas struktūrām, tomēr nav foruma plašākai stratēģiskai sadarbībai

42

Sākumposmā tika izveidota koordinācijas komiteja, kurā līdzdarbojās lēmumu pieņemšanas struktūru (EĀDD un EuropeAid) un īstenošanas struktūru (JRC un UNICRI) pārstāvji ar mērķi apspriest ierosmes izveides procesu, tostarp reģionālās prioritātes, to projektu izvēli, kurus vadīs UNICRI, kā arī citus jautājumus. Pēc tam, kad tika pabeigta UNICRI projektu atlase, komiteja beidza pastāvēt. Kopš tā laika iesaistītās struktūrvienības sadarbojas galvenokārt divpusēji.

43

Vairākas attiecīgās struktūras uzskata, ka sadarbību, koordināciju un saziņu to starpā varētu uzlabot, piemēram, atjaunojot koordinācijas komiteju, kas kalpotu kā forums plašākai stratēģiskai sadarbībai. Komiteja palīdzētu operatīvāk noskaidrot jautājumus un izvirzīt prioritātes, tādējādi samazinot nepieciešamību rīkot vairākas divpusējas apspriedes.

44

Līdzās izcilības centru ierosmei pastāv arī citi kanāli ar CBRN saistīto projektu finansēšanai, piemēram, finansējumu var saņemt no Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras vai ES dalībvalstu aģentūrām.

45

Komisijai nav vispārēja pārskata par visiem projektiem, kurus finansē ar visiem instrumentiem drošības politikas jomā, kā arī par CBRN risku mazināšanas pasākumiem, ko finansē citi līdzekļu devēji.

Ir izveidota uzraudzības sistēma

46

EuropeAid ir izstrādājis ierosmes uzraudzības sistēmu, un tās pamatā ir galvenie izpildes un svarīgākie ietekmes rādītāji. Projektus uzrauga arī ar Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorāta (DG JRC) un ANO Starpreģionālā noziedzības un tieslietu pētniecības institūta (UNICRI) starpniecību. Informācija par ierosmes īstenošanu sniegta arī EuropeAid gada darbības pārskatā.

47

Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorāts ir izveidojis rūpīgi izstrādātu un visaptverošu tīmekļa vietni, kurā ieinteresētās personas var atrast jaunāko informāciju par projektu priekšlikumiem, atlasi un īstenošanu.

48

Savā “Sešu mēnešu progresa ziņojumā par to, kā tiek īstenota ES Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai”¹⁸ Padome sniedz informāciju par CBRN risku mazināšanu un, cita starpā, par izcilības centru ierosmi.

49

Tā kā projekti tika sākti tikai 2013. gadā, (sk. 39. punktu), ir pāragri vērtēt ieviestās uzraudzības sistēmas efektivitāti.

13Līdzekļu devēju finansēto pasākumu ilgtspēja.

14ANO Drošības padomes 2012. gada 12. aprīļa paziņojums, ar ko atbalsta ES izcilības centrus.

15Globālā partnerība, kas vērsta pret masu iznīcināšanas materiālu un ieroču izplatīšanu. Priekšsēdētāja ziņojums par 2013. gadu, Ārlietu un Britu nāciju sadraudzības lietu ministrija, Londona, 2013. gada decembris.

16Plašāku informāciju sk. http://www.jcbrncoe.cz/.

17SMART (specific, measurable, attainable, relevant and time-bound) – konkrēts, izmērāms, sasniedzams, reālistisks un ar noteiktu termiņu.

18Jaunākais ziņojums publicēts OV C 54, 25.2.2014.

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

50

Attiecībā uz revīzijas vispārīgo jautājumu Palāta secina, ka Eiropas Savienības CBRN risku mazināšanas izcilības centru ierosme var efektīvi palīdzēt mazināt trešo valstu radītos ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu riskus, tomēr vairāki elementi ir vēl jāpilnveido.

51

Attiecībā uz trim minētajiem apakšjautājumiem Palāta secina, ka

a)ierosmes koncepcija ir balstīta uz pamatotu analīzi un novērš nepilnības, kuras tika konstatētas iepriekšējā TACIS programmā. Visaptverošā un uz pieprasījumu balstītā pieeja, kā arī īpašais uzsvars uz reģionālo sadarbību nodrošina ilgtermiņa reakciju uz Eiropas Drošības stratēģijā un ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai definētajām prioritātēm, kuras iepriekš nav skatītas. Ierosme paredz visu partnervalstu ieinteresēto personu agrīnu iesaistīšanos, tādējādi veicinot ierosmes ilgtspēju un partnervalstu līdzatbildību daudzajos attiecīgajos reģionos;

b)lai gan ierosmes organizācija ir komplicēta, kopumā tā ir atbilstoša, tomēr ir nepieciešami atsevišķi pielāgojumi. Abu īstenošanas struktūru, kā arī reģionu izvēle bija pamatota, un katrai iesaistītajai struktūrai ir īpašs uzdevums. Tomēr reģionālajiem sekretariātiem trūkst tehnisko spēju. ES delegācijas nepietiekami izmanto savu statusu, lai sekmētu politisko atbalstu partnervalstīs, un nepietiekami komunicē ar ES dalībvalstīm;

c)ir ieviesta atbilstoša pārvaldības sistēma, un tā sāk darboties. Tomēr atsevišķus ierosmes elementus īstenoja novēloti. Sākotnējā īstenošanas plānā ierosmes komplicētībai netika pievērsta pietiekama uzmanība. Tas nozīmēja, ka īstenošanas plānu nevarēja pilnībā ieviest, jo nebija pilnveidoti būtiski elementi, piemēram, sākoties projektu atlasei, vēl nebija pabeigts vajadzību novērtējums. Ierosmes īstenošanas agrīnajā posmā partnervalstis nebija pietiekami plaši iesaistītas projektu atlasē. Daži projekti tiek īstenoti, un uzraudzības sistēmas ir izstrādātas. Palāta norādīja, ka sadarbība starp lēmumu pieņemšanas struktūrām (EĀDD un EuropeAid) un īstenošanas struktūrām (JRC un UNICRI) notiek tikai divpusēji.

Ieteikumi

52

Attiecībā uz ierosmes pašreizējo uzbūvi EĀDD un Komisijai ir

οjākoncentrē ES finansējums tajās teritorijās, kas ES drošībai ir vissvarīgākās, jo tādā veidā varēs gūt vistiešāko labumu;

οjāuzlabo reģionālo sekretariātu darbības spējas, papildinot tās ar tehniskajām zināšanām;

οjāpalielina ES delegāciju loma, īpaši valstīs, kurās ir izveidots reģionālais sekretariāts.

53

Attiecībā uz projektu pārvaldību Komisijai ir

οjāveic pasākumi, lai iesaistītu partnervalstis ne tikai projektu iniciēšanā, bet arī to īstenošanā, tā palielinot partnervalstu līdzatbildību par pasākumiem un nodrošinot šo pasākumu ilgtspēju;

οjāturpina darbs pie procedūru uzlabošanas, lai samazinātu laika intervālu starp projekta priekšlikumu un projekta īstenošanu;

οjāuzlabo sadarbība starp lēmumu pieņemšanas un īstenošanas struktūrām, piemēram, atjaunojot koordinācijas komiteju.

Šo ziņojumu 2014. gada 7. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Pielikumi

I pielikums

Ierosmes uzbūve

II pielikums

Reģionālo sekretariātu saraksts

Saīsinājums | Reģions | Iesaistītās valstis
SEA | Dienvidaustrumāzija | Bruneja, Kambodža, Indonēzija, Laosa, Malaizija, Mjanma, Filipīnas, Singapūra, Taizeme, Vjetnama
AAF | Atlantijas okeāna Āfrikas piekraste | Gabona, Kotdivuāra, Libērija, Maroka, Mauritānija, Senegāla, Togo
NA | Ziemeļāfrika | Alžīrija, Lībija, Maroka, Tunisija
SEE | Dienvidaustrumeiropa, Dienvidkaukāza reģions, Moldova un Ukraina | Albānija, Armēnija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Gruzija, Melnkalne, Moldova, Serbija, Ukraina
CA | Vidusāzija | Kirgizstāna, Tadžikistāna, Uzbekistāna
ME | Tuvie Austrumi | Irāka, Jordānija, Libāna
ECA | Austrumāfrika un Centrālā Āfrika | Burundi, Gana, Kenija, Kongo, Ruanda, Seišelas, Uganda, Zambija

Sarunu procesā:

GCC
Persijas līča sadarbības padome
Vēl tiks precizētas

III pielikums

Atsevišķi ierosmes komponenti un iesaistītās struktūras

IV pielikums

Ierosmes īstenošanas struktūras

ĢD JRC
UNICRI

Pilns nosaukums
Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorāts
Apvienoto Nāciju Organizācijas Starpreģionālais noziedzības un tieslietu pētniecības institūts

Atrašanās vieta
Brisele, Beļģija; papildus izveidoti 7 attālās pētniecības institūti
Turīna, Itālija

Darbības joma
Zinātniskā izpēte, sākotnēji īpaši pievēršoties kodoljautājumiem un ar radioloģiju saistītiem jautājumiem
Noziedzības apkarošana un krimināltiesības

Tīmekļa vietne
http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10
http://www.unicri.it/

Iemesli, kāpēc šī struktūra tika izvēlēta ierosmes īstenošanai

—Attiecīga tehniskā zinātība

—Veiksmīga sadarbība iepriekšējās programmās

—Starptautiski atzīta attiecīgās jomas ekspertu struktūra

—Pieredze projektu pārvaldībā

—Specializētas zināšanas noziedzības un tieslietu jautājumos

—Zinātība attiecībā uz spēju veidošanu trešās valstīs

—Iepriekšēja sadarbība ar Eiropas Komisiju

—ANO struktūra jāiesaista, jo ierosme skar partnervalstīm delikātus jautājumus drošības jomā

Galvenie ierosmē veicamie uzdevumi

—Tehniskā un zinātniskā atbalsta sniegšana

—Palīdzība projektu priekšlikumu sagatavošanā, tostarp tehnisko specifikāciju izstrādē

—EuropeAid atbalsts projektu atlasē

—Projektu un visas ierosmes kopumā uzraudzības mehānismu izveide un uzturēšana

—Vajadzību novērtēšana sadarbībā ar partnervalstīm

—Metodoloģiskā sagatavošana

—Reģionālo sekretariātu izveide, tostarp pastāvīgā personāla nodrošināšana

—Palīdzība partnervalstīm struktūrvienību izveidē (valstu kontaktpunkti, valstu komandas)

—Valstu rīcības plānu izstrāde sadarbībā ar partnervalstīm

—Reģionālo “apaļā galda” sanāksmju organizēšana, ar ko tiek nodrošināta reģionāla sadarbība un sniegta palīdzība projekta priekšlikumu ģenerēšanā

V pielikums

To projektu saraksts, kuri patlaban tiek īstenoti ierosmes ietvaros¹

Projekta numurs | Nosaukums | Īstenošanas periods | Budžets, (EUR) | Valstis / reģioni (saīsinājuma skaidrojumu skatīt II pielikumā)
Projekts 040 | Veselības laboratoriju stiprināšana potenciālo bioloģisko risku mazināšanai | 1.1.2014.– 31.12.2016. | 4 495 712 | CA, ME, SEE
Projekts 039 | Veselības drošības stiprināšana ostās, lidostās un sauszemes robežpunktos | 23.7.2013.– 22.7.2015. | 1 500 000 | CA, ME, NA, SEE
Projekts 038 | Informēšana par divējāda lietojuma preču eksporta kontroli | 1.1.2014.– 31.12.2015. | 2 500 000 | CA, ME
Projekts 037 | MEDILABSECURE – cilvēku un dzīvnieku virusoloģijas laboratoriju un medicīniskās entomoloģijas tīklu izveide | 6.1.2014.– 5.1.2018. | 3 626 410 | ME, NA, SEE
Projekts 036 | Vidusjūras reģiona Programmas apmācībai intervences epidemioloģijas jomā (MediPIET) turpmāka pilnveide | 1.1.2014.– 31.12.2017. | 6 400 000 | ME, NA, SEE
Projekts 035 | Bīstamu ķīmisko un bioloģisko atkritumu apsaimniekošana | 1.1.2014.– 30.6.2017. | 3 871 800 | AAF, NA
Projekts 034 | Spēju stiprināšana reaģēšanai uz CBRN, kā arī ārkārtas ķīmiskās un medicīniskās situācijās | 1.1.2014.– 31.12.2016. | 3 914 034 | ME
Projekts 033 | Valsts CBRN tiesiskā regulējuma stiprināšana, kā arī speciālās un tehniskās apmācības nodrošināšana nolūkā uzlabot sagatavotību un reaģēšanas spējas CBRN jomā | 15.9.2013.– 14.9.2016. | 2 699 069 | AAF, ECA
Projekts 032 | Vidusjūras reģiona Epidemioloģisko intervences pasākumu mācību programmas (MediPIET) izveide | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 440 000 | AAF, ME, NA, SEE
Projekts 031 | Universitāšu un institūtu tīkls izpratnes vairošanai par jautājumiem saistībā ar ķīmisko materiālu divējādu lietojumu | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 800 000 | Starptautiskā mērogā
Projekts 030 | Izcilības tīkls kodolmateriālu kriminālistikai Dienvidaustrumāzijas reģionā | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 600 000 | SEA
Projekts 029 | Reģionālā cilvēkresursu pilnveide kodoldrošumam un drošībai, un aizsardzības pārvaldība, izmantojot Taizemē īstenotu universitātes maģistrantūras programmu | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 340 000 | SEA
Projekts 028 | Atbalsts integrētas valsts drošības sistēmas izstrādei kodolmateriālu un radioaktīvo materiālu jomā | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 1 000 000 | SEA
Projekts 027 | Bioloģisko risku pārvaldība | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 480 000 | SEA valstis
Projekts 026 | Priekšnoteikums CBRN valsts tiesisko regulējumu stiprināšanai | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 300 000 | Libāna, Tunisija
Projekts 025 | Zināšanu pilnveide un paraugprakses nodošana jautājumos par bioloģiskā drošuma / bioloģiskās drošības / bioloģisko risku pārvaldību | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 480 000 | ME
Projekts 024 | RN materiālu konstatēšanas, pārvaldības un sabiedrības aizsardzības metodoloģijas izstrāde | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 600 000 | Mauritānija, Maroka, Senegāla
Projekts 023 | Spēju veidošana ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko vielu un kodolvielu radīto risku apzināšanai un reaģēšanai uz tiem | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 500 000 | Balkānu valstis, ME, NA un SEA
Projekts 022 | Specializētas tehniskās apmācības nodrošināšana, lai uzlabotu pirmo reaģēšanas vienību spējas CBRN negadījumos | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 700 000 | AAF, SEA
Projekts 021 | Reģionālās robežkontroles spēju veidošana CRN materiālu identificēšanai un konstatēšanai | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 700 000 | AAF, SEA
Projekts 019 | Tādu procedūru un pamatnostādņu izstrāde, kas paredzētas, lai radītu un uzlabotu drošas informācijas pārvaldības sistēmas un datu apmaiņas mehānismus attiecībā uz CBRN materiāliem, uz kuriem attiecas reglamentējoša kontrole | 3.1.2013.– 2.1.2015. | 400 000 | Starptautiskā mērogā
Projekts 018 | Starptautisks universitāšu un institūtu tīkls izpratnes vairošanai par jautājumiem saistībā ar biotehnoloģiju divējādu lietojumu | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 399 719 | Starptautiskā mērogā
Projekts 017 | Valsts reaģēšanas plāna izstrāde Ganā un Kenijā reaģēšanai uz nesankcionētiem notikumiem, kuri saistīti ar ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un kodolmateriāliem (CBRN) | 15.5.2013.– 14.5.2015. | 240 000 | Gana un Kenija
Projekts 016 | Atbalsts integrētas valsts kodoldrošības sistēmas izstrādei | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 400 000 | NA
Projekts 015 | Laboratoriju bioloģiskā drošuma un bioloģiskās drošības stiprināšana, izstrādājot laboratorijas iso-bankas sistēmu | Notiek piedāvājumu konkurss | 480 000 | SEA valstis
Projekts 014 | Specializētās un tehniskās apmācības nodrošināšana pirmās reaģēšanas spēju uzlabošanai | 4.1.2013.– 3.1.2015. | 400 000 | SEE
Projekts 013 | Spēju veidošana un izpratnes vairošana ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko vielu un kodolmateriālu radīto risku identificēšanai un reaģēšanai Subsahāras Āfrikas valstīs | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 319 924 | ECA
Projekts 012 | Pieredzes apmaiņa starp ES un Dienvidaustrumāzijas valstīm jautājumā par tiesību aktu un noteikumu nostiprināšanu bioloģiskā drošuma un bioloģiskās drošības jomā, kā arī attiecīgās laboratoriju pārvaldības sistēmas, izmantojot reģionālo izcilības centru – 2. posms | 4.1.2013.– 3.1.2015. | 320 000 | SEA valstis
Projekts 011 | Labas prakses un starpaģentūru procedūru veicināšana ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu ļaunprātīgas izmantošanas risku novērtēšanai | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 1 915 452 | NA valstis, Balkānu valstis, ME, SEA
Projekts 010 | E-mācību kursu izstrāde CBRN risku mazināšanas mērķiem | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 388 451 | Starptautiskā mērogā
Projekts 009 | Libānas Valsts reaģēšanas plāns ar CBRN saistītiem notikumiem | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 159 900 | Libāna
Projekts 008 | Priekšnoteikums CBRN valsts tiesisko regulējumu stiprināšanai | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 800 000 | SEA valstis
Projekts 007 | Pamatnostādnes, procedūras un standartizācija saistībā ar bioloģisko drošumu / bioloģisko drošību | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 1 199 576 | SEA valstis, Balkānu valstis, Moldova
Projekts 006 | Zināšanu pilnveide un paraugprakses nodošana ķīmisko un bioloģisko atkritumu apsaimniekošanas jomā | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 480 000 | SEA
Projekts 005 | Zināšanu pilnveide un paraugprakses nodošana CBRN importa/eksporta uzraudzības jomā | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 1 440 000 | AAF, CA, ME, NA
Projekts 004 | Zināšanu pilnveide un paraugprakses nodošana starpaģentūru reaģēšanas jomā saistībā ar CBRN | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 959 675 | SEA, SEE
Projekts 003 | Zināšanu pilnveide un paraugprakses nodošana bioloģiskā drošuma / bioloģiskās drošības / bioloģisko risku pārvaldības jomā | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 1 920 000 | AAF, NA, SEA, SEE
Projekts 002 | Spēju veidošana ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko vielu un kodolvielu radīto apdraudējumu identificēšanai un reaģēšanai | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 160 000 | Balkānu valstis
Projekts 001 | Kriminālistikas spēju apzināšana un stiprināšana organizētās noziedzības un ķīmisko vielu nelegālās tirdzniecības apkarošanai, tostarp robežlīnijas muitas ierēdņu apmācība un aprīkojuma nodrošināšana | 1.1.2013.– 31.12.2014. | 640 000 | Balkānu valstis
Izmēģinājuma projekts 2 | 2. izmēģinājuma projekts – Tiesību aktu un noteikumu nostiprināšana bioloģiskā drošuma, bioloģiskās drošības un laboratorijas pārvaldības sistēmu jomā | 1.1.2011.– 30.11.2012. | 375 000 | SEA valstis
Izmēģinājuma projekts 1 | 1. izmēģinājuma projekts – Spēju veidošana kodolmateriālu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai | 1.1.2011.– 30.6.2012. | 375 000 | SEA valstis

1 http://www.cbrn-coe.eu/Projects.aspx

EĀDD un Komisijas atbilde

Kopsavilkums

VII

Komisija un EĀDD atzinīgi vērtē Palātas secinājumus un piekrīt, ka ir tādi ierosmes elementi, kas ir jāpilnveido. Ir gūti labi panākumi ierosmes īstenošanā, kas balstās uz brīvprātīgu, augšupēju pieeju, kurai būs nepieciešams laiks, lai sasniegtu brieduma pakāpi, un kura vienmēr būtu pastāvīgi jāattīsta. Ir pieejami visi nepieciešamie instrumenti, piemēram, vajadzīgo struktūru izveide lielākajā daļā reģionu, apaļā galda sanāksmju organizēšana, vajadzību novērtējuma aptauja, projektu finansējums dažādos reģionos, pasākumi, lai uzraudzītu projektu īstenošanu un novērtēšanu, kā arī dažādi atpazīstamības instrumenti. Turklāt tiek organizētas regulāras sanāksmes ar partnervalstīm, īstenošanas aģentūrām un starptautiskajām organizācijām, kā arī ES dalībvalstu kontaktpunktiem. Piecās izmēģinājuma valstīs tiek izstrādāti pirmie valsts rīcības plāni. Tiek veikti citi pasākumi, lai uzaicinātu papildu partnervalstis piedalīties programmā. Vairāk nekā 20 jaunas partnervalstis ir paudušas interesi pievienoties programmai. Ar šiem pamatelementiem un tīkliem, kas ir izveidoti, ierosme var sasniegt augstāku līmeni, lai garantētu labāku drošību un riska pārvaldību ES un iesaistītajām valstīm.

VIII

Papildus mērķu sasniegšanai, kas noteikti Eiropas Drošības stratēģijā un ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, ierosme samazina cilvēku un dabas radīto ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu (CBRN) apdraudējumu risku. Ja pastāv masu iznīcināšanas ieroču riski, ierosme pastiprina to izplatīšanas novēršanas pasākumus, bet, raugoties uz ierosmes ģeogrāfisko darbības jomu, atbalsts tiek sniegts arī tad, ja rodas plašāki CBRN riski.

IX

Komisija un UNICRI sniedz atšķirīgu, bet papildinošu programmu atbalstu ierosmei. Pārvaldības grupa sniedz atbalstu pārvaldības jautājumos, kad tas ir nepieciešams. Palīdzība uz vietas tiks nodrošināta vairākiem reģionāliem sekretariātiem, jo īpaši tiem, kas darbojas pievienošanās valstīs, kandidātvalstīs un kaimiņvalstīs.

Tagad, kad tīkli ir izveidoti, Komisija vēlas uzlabot tehniskās spējas tur, kur tās vislabāk var apgūt. ES delegācijām ir arvien lielāka nozīme ierosmes atbalstīšanā. Tagad, kad ir ieviests augšupējs, brīvprātīgs pamats līdzdalībai, delegāciju atbalstu var mobilizēt, neuzskatot to par reģionālās sadarbības virzītājspēku.

X

Nevienmērīgās attīstības cēlonis ir atšķirīgās partnervalstu spējas virzīt ierosmi.

XI

Komisija un EĀDD pateicas Palātai par ieteikumiem, kas stiprinās iekšējos centienus uzlabot ierosmi.

Apsvērumi

21

Ierosmes brīvprātīgā, augšupējā pieeja tiek uzskatīta par paraugu sadarbības stiprināšanai sarežģītos drošības jautājumos.

26

Reģionu izvēle bija visaptverošas pieejas rezultāts, kad EĀDD, Komisiju un reģionu valstis atbalstīja ES dalībvalstis, kas piedalījās atlasē, nosūtot Komisijas apmaksātus ekspertus.

Loģika, nosakot prioritātes attiecībā uz pievienošanās valstīm un kandidātvalstīm, kā arī valstīm, kas ietilpst ES kaimiņattiecību politikā, ir acīmredzama. Risku un apdraudējumu nozīme citos reģionos nebūtu jānovērtē par zemu, kā ir pierādījusi Fukušimas avārija, nesenais Ebolas uzliesmojums un pandēmijas, kuru izcelsme ir Dienvidaustrumāzijā. Ierosmei ir raksturīga elastība, kas ļauj efektīvi reaģēt uz globāliem un jauniem apdraudējumiem.

27

Palīdzība uz vietas tiks nodrošināta vairākiem reģionāliem sekretariātiem, jo īpaši tiem, kas darbojas pievienošanās valstīs, kandidātvalstīs un kaimiņvalstīs. Tiek veikti pasākumi, lai veicinātu šo procesu.

28

Tā ir EĀDD un EuropeAid prioritāra turpmākā rīcība, un mēs izstrādājam instrumentus, lai delegācijas un dalībvalstu vēstniecības varētu labāk atbalstīt ierosmi.

29

Nevienmērīgās attīstības cēlonis ir atšķirīgās partnervalstu spējas virzīt ierosmi. Prioritāšu noteikšana attiecībā uz konkrētiem reģioniem, pamatojoties uz ES drošības prioritātēm un partneru spējām, bija pieeja, kas atbilda šai īpašajai īstenošanas sistēmai.

34

Visas darbības ierosmes ietvaros ir brīvprātīgas. Partnervalstis izlemj, vai tās vēlas izveidot valsts CBRN rīcības plānu vai ne.

35

Projektu finansēšana per se nav atkarīga no vajadzību novērtējuma aptaujas un/vai valsts rīcības plāna izveides. Dažos gadījumos Komisija rīkojas, pamatojoties uz partnervalstu konkrētiem pieprasījumiem, ka ir jārisina steidzama prioritāra problēma saistībā ar CBRN risku mazināšanu.

36

Tikai ierosmes sākumposmos projektus ierosināja īstenošanas aģentūras. Tas notika tad, kad bija steidzamas un skaidras vajadzības, kuras varēja paredzēt, kamēr ierosmes augšupējie aspekti bija to sākotnējos attīstības posmos.

37

Pēc pirmās pieredzes ir veikti vairāki pasākumi, lai uzlabotu saziņu ar partnervalstīm par kvalitātes prasībām ar CBRN saistītiem projektiem, kuri var pretendēt uz ES finansējumu. Mērķi un finansēšanas kritēriji tagad tiek regulāri apspriesti apaļā galda sanāksmēs reģionos, sanāksmēs ar reģionālo sekretariātu vadītājiem, kā arī sanāksmēs ar CBRN valstu kontaktpunktiem. Iepriekš saņemto projektu priekšlikumu darbības joma bieži vien bija pārāk ierobežota, un tie bieži vien bija tikai valsts, nevis reģionāla rakstura. Kopīgais pētniecības centrs sīki sekoja izmaiņām, kas veiktas projektu priekšlikumos. Visi sākotnējie projektu priekšlikumi ir lietas materiālos, un tos var pārskatīt jebkurā laikā.

38

Salīdzinājumā ar citām programmām laika periodi ir samērā īsi sakarā ar tā saukto noteikumu “N+1”, kas ir piemērojams ierosmei. Vidēji projekts sākas 15 mēnešus pēc Komisijas lēmuma par gada rīcības programmu.

40

Ierosmes ES atpazīstamības uzlabošana joprojām ir svarīga prioritāte Komisijai un EĀDD.

41

Ir veikti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir veicināt partnervalstu plašāku iesaistīšanos darbā, piemēram, ierosinot īstenošanas konsorcijiem iekļaut vietējo speciālistu zināšanas.

Kopēja atbilde uz 42. un 43. punktu

Koordinācijas komitejas atjaunošanai būtu jāveicina plašāka sadarbība un jākoncentrējas uz stratēģiskiem virzieniem un īstenošanas jautājumiem. Tās formāts var atšķirties, jo apspriedēs ar īstenošanas partneriem, piemēram, UNICRI, ir jāievēro Komisijas Finanšu regulas.

Tomēr divpusēja sadarbība joprojām ir nepieciešama, lai sīkāk apspriestu atsevišķus jautājumus, piemēram, līgumu un finanšu jautājumus.

45

Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai koordinētu ES darbību CBRN jomā Eiropas Savienībā un ārpus tās.

Pastāv dažādi forumi, kuros notiek koordinācija, piemēram, ES CBRN rīcības plāns, dažādas darba komitejas Padomes līmenī, G8/G7 globālā partnerība (ar galvenajām pusēm un partneriem, tostarp no starptautiskajām organizācijām: SAEA; PVO; 1540 komiteja; OPCW, ISTC un STCU) vai Pasaules mēroga iniciatīva kodolterorisma apkarošanai (iniciatīva, kuru izveidoja Krievijas Federācija un Amerikas Savienotās Valstis). Pateicoties šīm koordinācijas darbībām, Komisijai ir iespējami plašs pārskats.

Secinājumi un ieteikumi

50

Komisija un EĀDD atzinīgi vērtē Palātas ziņojumu par ES CBRN izcilības centriem. Ir vajadzīga uz pieprasījumu balstīta un reģionāla pieeja, kas ir ļoti noderīga mūsu iestādēm.

51 a)

Mēs atzinīgi vērtējam Palātas secinājumus. Ir tādi ierosmes elementi, kas ir jāpilnveido. Ir gūti labi panākumi ierosmes īstenošanā, kas balstās uz brīvprātīgu, augšupēju pieeju, kurai būs nepieciešams laiks, lai sasniegtu brieduma pakāpi, un kura vienmēr būtu pastāvīgi jāattīsta. Ir pieejami visi nepieciešamie instrumenti, piemēram, vajadzīgo struktūru izveide lielākajā daļā reģionu, apaļā galda sanāksmju organizēšana, vajadzību novērtējuma aptauja, projektu finansējums dažādos reģionos, pasākumi, lai uzraudzītu projektu īstenošanu un novērtēšanu, kā arī dažādi atpazīstamības instrumenti. Turklāt tiek organizētas regulāras sanāksmes ar partnervalstīm, īstenošanas aģentūrām un starptautiskajām organizācijām, kā arī ES dalībvalstu kontaktpunktiem. Piecās izmēģinājuma valstīs tiek izstrādāti pirmie valsts rīcības plāni. Tiek veikti citi pasākumi, lai uzaicinātu papildu partnervalstis piedalīties programmā. Vairāk nekā 20 jaunas partnervalstis ir paudušas interesi pievienoties programmai. Ar šiem pamatelementiem un tīkliem, kas ir izveidoti, ierosme var sasniegt augstāku līmeni, lai garantētu labāku drošību un riska pārvaldību ES un iesaistītajām valstīm.

51 b)

Komisija un UNICRI sniedz atšķirīgu, bet papildinošu programmu atbalstu ierosmei. Pārvaldības grupa sniedz atbalstu pārvaldības jautājumos, kad tas ir nepieciešams. Palīdzība uz vietas tiks nodrošināta vairākiem reģionāliem sekretariātiem, jo īpaši tiem, kas darbojas pievienošanās valstīs, kandidātvalstīs un kaimiņvalstīs.

Tagad, kad tīkli ir izveidoti, Komisija vēlas uzlabot tehniskās spējas tur, kur tās vislabāk var apgūt. ES delegācijām ir arvien lielāka nozīme ierosmes atbalstīšanā. Tagad, kad ir ieviests augšupējs, brīvprātīgs pamats līdzdalībai, delegāciju atbalstu var mobilizēt.

51 c)

Dažos aspektos atšķirīgi panākumi bija nenovēršami, bet tagad, kad ir pieejami instrumenti, programmas īstenošana ir vienmērīgāka, kaut gan panākumi reģionos joprojām būs atšķirīgi. Tiek izskatīti veidi, kā nodrošināt, lai labā divpusējā sadarbība starp lēmumu pieņemšanas struktūrām un labā divpusējā sadarbība starp īstenošanas partneriem tiktu paplašināta un aptvertu visas četras struktūras.

52. Pirmais ievilkums

Komisija un EĀDD pieņem ieteikumu. Ierosmei ir raksturīga elastība, kas ļauj efektīvi reaģēt uz globāliem un jauniem apdraudējumiem.

52. Otrais ievilkums

Komisija un EĀDD pieņem ieteikumu. Palīdzība uz vietas tiks nodrošināta vairākiem reģionāliem sekretariātiem, jo īpaši tiem, kas darbojas pievienošanās valstīs, kandidātvalstīs un kaimiņvalstīs. Tiek veikti pasākumi, lai veicinātu šo procesu.

52. Trešais ievilkums

Komisija un EĀDD pieņem ieteikumu. Tā ir EĀDD un Komisijas prioritāra turpmākā rīcība, un mēs izstrādājam instrumentus, lai delegācijas un dalībvalstu vēstniecības varētu labāk atbalstīt ierosmi.

53. Pirmais ievilkums

Komisija un EĀDD pieņem ieteikumu. Īstenošanas konsorciji tiek aicināti projektu īstenošanā iekļaut vietējo speciālistu zināšanas.

53. Otrais ievilkums

Komisija un EĀDD pieņem ieteikumu. Salīdzinājumā ar citām programmām laika periodi ir samērā īsi sakarā ar tā saukto noteikumu “N+1”, kas ir piemērojams ierosmei. Vidēji projekts sākas 15 mēnešus pēc Komisijas lēmuma par gada rīcības programmu. Komisija centīsies vēl vairāk samazināt laika intervālu.

53. Trešais ievilkums

Komisija un EĀDD pieņem ieteikumu. Tiks atjaunota koordinācijas komiteja, kas pievērsīs uzmanību stratēģiskiem un īstenošanas jautājumiem. Tās formāts var atšķirties, jo apspriedēs ar īstenošanas partneriem, piemēram, UNICRI, ir jāievēro Komisijas finanšu regulas.

QJ-AB-14-017-LV-E  ISSN 1977-5717

Eiropas Savienība 2010. gada maijā nāca klajā ar ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu (CBRN) risku mazināšanas izcilības centru ierosmi. Ierosme izstrādāta nolūkā stiprināt trešo valstu institucionālās spējas mazināt CBRN riskus, kuri, ja netiek novērsti, var apdraudēt ES.

Palāta revīzijā izvērtēja, vai ES CBRN risku mazināšanas izcilības centru ierosme var palīdzēt efektīvi mazināt šādus trešo valstu radītus riskus. Ziņojumā secināts, ka ierosme var palīdzēt efektīvi mazināt trešo valstu radītus ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu riskus, tomēr atsevišķi elementi ir vēl jāpilnveido. Palāta sniedz vairākus ieteikumus, kuri EĀDD un Komisijai būtu jāņem vērā, lai turpmāk pilnveidotu ierosmi un nodrošinātu tās ilgtspēju.