EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA
YouTube: EUAuditorsECA

Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).

Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2014

ISBN 978-92-9207-062-5 (epub)
ISBN 978-92-9207-060-1 (tlačená verzia)
doi:10.2865/43837

© Európska únia, 2014
Rozmnožovanie je povolené pod podmienkou uvedenia zdroja.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ

Bezplatné publikácie:

•jeden kus:
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•viac kusov alebo plagátov/máp:
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách, ktoré sídlia
v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm); kontaktovaním služby
Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).

(*)Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).

Platené publikácie:

•prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Predplatné:

•prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie (http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm).

SK
2014

Č. 17

Osobitná správa

Môže iniciatíva týkajúca
sa centier excelentnosti
EÚ účinne prispievať
k zmierňovaniu
chemických, biologických,
rádiologických
a jadrových rizík
s pôvodom mimo EÚ?

(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)

Obsah

Skratky

Zhrnutie

Úvod

Reakcia na výzvy pre bezpčnosť EÚ

Iniciatíva týkajúca sa CBRN centier excelentnosti EÚ

Ciele

Celková koordinácia a štruktúra

Rozsah auditu a audítorský prístup

Pripomienky

Koncepcia iniciatívy vychádza z dôkladnej analýzy a posilňuje spoluprácu a zodpovednosť v regiónoch

Organizačná štruktúra iniciatívy je zložitá, ale vo všeobecnosti primeraná

Aj napriek zavedeniu systémov riadenia stále existujú určité nedostatky

Oneskorenia v pláne vykonávania

Systémy na výber a vykonávanie projektov sú zavedené, ale partnerské krajiny sa do nich musia zapojiť vo väčšej miere

Bilaterálna spolupráca medzi rozhodovacími a vykonávacími orgánmi prebieha, ale neexistuje fórum pre širšiu strategickú spoluprácu

Bol zavedený systém monitorovania

Závery a odporúčania

Závery

Odporúčania

Príloha I | — | Štruktúra iniciatívy
Príloha II | — | Zoznam regionálnych sekretariátov
Príloha III | — | Jednotlivé zložky iniciatívy a zapojené orgány
Príloha IV | — | Orgány na vykonávanie iniciatívy
Anexa V | — | Zoznam projektov, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú v rámci iniciatívy

Odpoveď ESVČ a Komisie

Skratky

CBRN: Chemické, biologické, rádiologické a jadrové (hrozby, tovary)

EuropeAid: Generálne riaditeľstvo pre rozvoj a spoluprácu

JRC: Generálne riaditeľstvo pre Spoločné výskumné centrum

ESVČ: Európska služba pre vonkajšiu činnosť

NT: Národný tím

RS: Regionálny sekretariát

TACIS: Technická pomoc Spoločenstvu nezávislých štátov

UNICRI: Medziregionálny výskumný inštitút OSN pre trestnú činnosť a spravodlivosť

Zhrnutie

I

Od polovice 90. rokov minulého storočia EÚ aktívne pôsobí pri zmierňovaní rizík pre bezpečnosť EÚ, a to najmä prostredníctvom opatrení financovaných z programu jadrovej bezpečnosti TACIS.

II

V roku 2003 Európska rada prijala dve stratégie, ktoré vytvorili základ pre budúce opatrenia v oblasti bezpečnosti: „Európsku bezpečnostnú stratégiu“ a „stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia“.

III

Jedným z nástrojov vytvorených po prijatí týchto stratégií bol „nástroj stability“, ktorého rozpočet na roky 2007 – 2013 dosahoval 1 820 mil. EUR. Prostredníctvom tohto nástroja sa riešia bezpečnostné výzvy v krajinách mimo EÚ a jeho súčasťou je krátkodobá aj dlhodobá zložka.

IV

Jediným a najväčším opatrením v rámci dlhodobej zložky je „iniciatíva týkajúca sa chemických, biologických, rádiologických a jadrových (CBRN) centier excelentnosti EÚ“, ktorej rozpočet na obdobie 2010 – 2013 dosahoval 100 mil. EUR. Prostredníctvom zapojenia všetkých kľúčových zainteresovaných strán vo veľmi skorom štádiu táto iniciatíva poskytuje regionálne platformy pre komplexné riešenie všetkých aspektov chemických, biologických, rádiologických a jadrových rizík, ktoré vyplývajú z prírodných katastrof, náhodných katastrof a trestnej činnosti, čím sa podporuje rozvoj odborných znalostí v dotknutých krajinách.

V

Iniciatívu koordinujú a riadia Európska služba pre vonkajšiu činnosť a EuropeAid.

VI

V rámci auditu Dvora audítorov sa posudzovalo, či iniciatíva týkajúca sa CBRN centier excelentnosti EÚ môže účinne prispievať k zmierňovaniu tohto druhu rizík prichádzajúcich spoza hraníc EÚ.

VII

Dvor audítorov dospel k záveru, že iniciatíva týkajúca sa CBRN centier excelentnosti EÚ môže účinne prispievať k zmierňovaniu chemických, biologických, rádiologických a jadrových rizík s pôvodom mimo EÚ, ale treba ešte dokončiť niekoľko prvkov.

VIII

Koncepcia iniciatívy vychádza z dôkladnej analýzy a zameriava sa na nedostatky, ktoré boli zistené v predchádzajúcom programe TACIS. Komplexný prístup založený na dopyte a osobitné zameranie na regionálnu spoluprácu predstavujú dlhodobú reakciu na priority vymedzené v Európskej bezpečnostnej stratégii a stratégií EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, ktoré sa dovtedy neriešili. Do iniciatívy sú už vo veľmi skorom štádiu zapojené všetky zainteresované strany v partnerských krajinách, čo prispieva k udržateľnosti iniciatívy a zodpovednosti partnerských krajín v mnohých dotknutých regiónoch.

IX

Organizačná štruktúra iniciatívy je vo všeobecnosti aj napriek svojej zložitosti primeraná, ale potrebuje niekoľko úprav. Výber dvoch vykonávacích orgánov a regiónov bol náležite odôvodnený, pričom každý zo zapojených orgánov zohráva osobitnú úlohu. Regionálnym sekretariátom však chýba technická kapacita. Delegácie EÚ nevyužívajú dostatočne svoje postavenie na zvyšovanie politickej podpory v partnerských krajinách a nadväzovanie kontaktov s členskými štátmi EÚ.

X

Náležitý systém riadenia je už zavedený a začína fungovať. Niektoré prvky iniciatívy sa však oneskorili. V pôvodnom pláne vykonávania nebola dostatočne zohľadnená vnútorná zložitosť iniciatívy. To znamenalo, že plán vykonávania sa nemohol naplno uplatniť, keďže kľúčové prvky, ako boli napríklad posúdenia potrieb, ešte neboli dokončené, keď sa začal výber projektov. V skoršom štádiu iniciatívy neboli partnerské krajiny dostatočne zapojené do výberu projektov. Niektoré projekty už prebiehajú a boli zriadené systémy monitorovania. Dvor audítorov konštatoval, že spolupráca medzi rozhodovacími orgánmi (ESVČ a EuropeAid) na jednej strane a vykonávacími orgánmi (JRC a UNICRI) na strane druhej prebieha len na bilaterálnom základe.

XI

Dvor audítorov predkladá niekoľko odporúčaní, ktoré by mali ESVČ a Komisia vziať do úvahy, aby mohli túto iniciatívu ďalej rozvinúť a zabezpečiť jej udržateľnosť.

Úvod

Reakcia na výzvy pre bezpečnosť EÚ

01

Európska únia (EÚ) začala svoju iniciatívu týkajúcu sa chemických, biologických, rádiologických a jadrových (CBRN) centier excelentnosti (ďalej len „iniciatíva“) v máji 2010. Iniciatíva je navrhnutá na posilnenie inštitucionálnej kapacity krajín, ktoré nie sú členmi EÚ, s cieľom zmierniť CBRN riziká, ktoré môžu pre EÚ predstavovať hrozbu, ak sa proti nim nebude bojovať.

02

S rozpočtom 100 mil. EUR na obdobie 2010 – 2013 táto iniciatíva predstavuje jediné a najväčšie opatrenie v rámci dlhodobej zložky nástroja stability¹. Nástroj stability bol navrhnutý, aby Európska únia získala nový strategický nástroj na riešenie niekoľkých globálnych výziev v oblasti bezpečnosti a rozvoja. To zahŕňalo krátkodobé aj dlhodobé opatrenia² s rozpočtom 1 820 mil. EUR na roky 2007 – 2013 (73 % na reakciu na krízy a 27 % na predchádzanie krízam). Vďaka nástroju stability získavajú partnerské krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ, technickú a finančnú pomoc na zmierňovanie rizík a prípravu súvisiacu s chemickým, biologickým, rádiologickým a jadrovým materiálom alebo látkou. Podľa Európskeho parlamentu a Rady by sa mali opatrenia prijaté prostredníctvom nástroja stability dopĺňať s opatreniami prijatými na účely spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ a mali by byť s nimi v súlade.

03

Po havárii v Černobyle v roku 1986 vyvolali riziká, ktoré predstavovali sovietske jadrové zariadenia v strednej a východnej Európe, veľké obavy medzinárodného spoločenstva, ktoré sa ešte zvýšili po páde Sovietskeho zväzu a vzniku 11 nových nezávislých štátov (Spoločenstvo nezávislých štátov alebo SNŠ).

04

V roku 1991 Európska komisia spustila program TACIS³, ktorý bol navrhnutý na pomoc štátom zo SNŠ pri ich prechode k demokratickým, trhovo orientovaným hospodárstvam. Tento program bol ukončený v roku 2006.

05

Členské štáty EÚ a Komisia sa v súvislosti s programom TACIS dohodli, že prijmú kolektívny postoj k jadrovej bezpečnosti. Spustili program jadrovej bezpečnosti TACIS⁴ s cieľom poskytovať pomoc priamo na mieste, navrhovať bezpečnostné a regulačné prístupy, zlepšovať nakladanie s jadrovým odpadom a ponúkať bývalým vedeckým pracovníkom zo ZSSR, ktorí sa zaoberali jadrovými zbraňami, pracovné príležitosti v rámci civilného využívania jadrovej energie.

06

Na základe inštitucionálnych a medzivládnych diskusií o teroristických útokoch v New Yorku a vojne v Iraku Európska rada prijala v roku 2003 dve stratégie, ktoré vytvorili základ pre budúce opatrenia v oblasti bezpečnosti:

a)„Európsku bezpečnostnú stratégiu“⁵, v rámci ktorej sa vytýčilo bezpečnostné prostredie EÚ a hlavné výzvy pre EÚ, ktorými boli:

οterorizmus;

οšírenie zbraní hromadného ničenia;

οregionálne konflikty;

οzlyhanie štátu;

οorganizovaná trestná činnosť.

Rada dospela k záveru, že EÚ musí byť aktívnejšia, súdržnejšia a schopnejšia riešiť tieto výzvy z hľadiska reakcie na krízy, ako aj predchádzania krízam;

b)„stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia“⁶, v rámci ktorej bol vytvorený plán opatrení v tejto oblasti. Medzi jej priority patrilo najmä:

οpodporovať medzinárodný systém monitorovania nešírenia;

οpomáhať krajinám, ktoré neboli členmi EÚ, prostredníctvom budovania kapacít;

οvytváranie legislatívnych rámcov a

οvypracúvanie plánov reakcie s cieľom umožniť im, aby si plnili povinnosti vyplývajúce z týchto rámcov.

07

Obavy, ktoré vyjadrila EÚ, sa riešili aj v rezolúcii Bezpečnostnej rady OSN z roku 2004⁷. Dôkazom pretrvávajúcej závažnosti týchto obáv boli nedávne udalosti v Sýrii.

Iniciatíva týkajúca sa CBRN centier excelentnosti EÚ

Ciele

08

Medzi hlavné ciele⁸ iniciatívy týkajúcej sa CBRN centier excelentnosti EÚ patrí:

οposilniť dlhodobé vnútroštátne a regionálne spôsobilosti zodpovedných orgánov a administratívnu štruktúru;

οpodporiť a posilniť krátkodobé spôsobilosti v oblasti reakcie.

09

Tieto ciele sa v rámci iniciatívy dosahujú prostredníctvom:

a)poskytovania odbornej prípravy a pomoci krajinám pri plnení medzinárodných záväzkov týkajúcich sa zmiernenia rizík šírenia CBRN materiálov;

b)podporovania vnútroštátnej schopnosti vyvinúť a posilniť právne, administratívne a technické opatrenia v súvislosti s rizikami šírenia CBRN materiálov;

c)zabezpečovania zodpovednosti a udržateľnosti činností v oblasti odbornej prípravy a pomoci prostredníctvom integrovaného regionálneho prístupu;

d)zabezpečenia kompletného balíka odbornej prípravy a pomoci, ktorý sa vzťahuje na CBRN materiály (napr. kontrola vývozu, nezákonné obchodovanie, bezpečnosť a ochrana, núdzové plánovanie, reakcia na krízu, preradenie vedeckých pracovníkov, skladovanie a zneškodňovanie).

Celková koordinácia a štruktúra

10

V rámci iniciatívy zohrávajú úlohu mnohé orgány (pozri tiež prílohu I):

a)Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), orgán zodpovedný za zahraničnú politiku EÚ, zodpovedá za strategickú orientáciu iniciatívy prostredníctvom viacročných indikatívnych programov nástroja stability, ktorého je iniciatíva súčasťou. ESVČ tiež udržiava pravidelný kontakt s inými medzinárodnými orgánmi pôsobiacimi v oblasti riadenia CBRN rizík (napríklad s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu) a diskutuje s nimi o všeobecnej stratégii a prioritách.

b)EuropeAid – útvar Komisie pre rozvojovú pomoc – je rozhodovací orgán, ktorý zodpovedá za plnenie rozpočtu iniciatívy. Pripravuje ročné akčné programy nástroja stability a monitoruje prácu riadiaceho tímu a vykonávacích orgánov: Spoločného výskumného centra (JRC) Komisie a Medziregionálneho výskumného inštitútu OSN pre trestnú činnosť a spravodlivosť (UNICRI). Od roku 2012 Europe-Aid riadi aj projekty prebiehajúce v rámci tejto iniciatívy⁹, a to vrátane výberu projektov, uzatvárania zmlúv s vykonávacími konzorciami¹⁰ a monitorovania.

c)„Riadiaci tím“ expertov z mimovládnych organizácií EÚ podporuje iniciatívu prostredníctvom poskytovania poradenstva o otázkach riadenia, predstavovania iniciatívy partnerským krajinám a zabezpečovania ich politickej podpory na vysokej úrovni.

d)JRC a UNICRI zabezpečujú vykonávanie iniciatívy. JRC, ktoré je špecializovaným útvarom v rámci Komisie pre technickú a vedeckú podporu, pomáha pri vypracúvaní návrhov projektov, výbere projektov a posúdeniach potrieb. Je tiež zodpovedné za zavádzanie a udržiavanie mechanizmov monitorovania projektov a iniciatívy ako celku. UNICRI zriaďuje regionálne sekretariáty a pomáha počas vytvárania štruktúr v partnerských krajinách, pri navrhovaní národných akčných plánov a organizovaní stretnutí za okrúhlym stolom.

e)Každá z partnerských krajín, ktorých je viac ako 40, vymenuje svoje národné kontaktné miesto, aby koordinovalo prácu, ktorú vykonávajú zainteresované strany v oblasti CBRN vo svojej krajine, s cieľom pomáhať pri vytváraní národných tímov (NT)¹¹, organizovať stretnutia a šíriť dôležité informácie. Partnerské krajiny tiež vymedzujú svoje potreby pomocou súboru nástrojov na posudzovanie potrieb a vypracúvajú národné akčné plány, v rámci ktorých uprednostňujú svoje potreby. Potom vypracúvajú osobitne prispôsobené návrhy projektov, v ktorých sa venujú týmto potrebám. V priebehu ďalšieho procesu sa do návrhov projektov pridáva regionálna zložka, ak ešte nebola zahrnutá, JRC ich dolaďuje a EuropeAid ich následne hodnotí, zoraďuje a vyberá na financovanie. Potom sa uzatvoria zmluvy s konzorciami zodpovednými za vykonávanie projektu a začína sa realizácia.

f)Partnerské krajiny spolupracujú prostredníctvom regionálnych sekretariátov (RS) (ich zoznam sa nachádza v prílohe II). Na sekretariátoch pracujú dvaja stáli zamestnanci: vedúci sekretariátu (vymenovaný hostiteľskou krajinou) a regionálny koordinátor (ktorého zamestnáva UNICRI). Ich úlohou je posilňovať regionálnu spoluprácu a dodávať návrhom projektov regionálny rozmer prostredníctvom:

οuľahčovania výmeny informácií a koordinácie v regióne;

οposkytovania pomoci krajinám pri budovaní ich schopnosti posudzovať a plniť potreby a určovať oblasti odborného zamerania;

οpodporovania vykonávania a monitorovania projektov a poskytovania spätnej väzby k týmto projektom vykonávacím orgánom a

οpodporovania informovanosti o iniciatíve na regionálnej úrovni.

11

Delegácia EÚ¹² v každej krajine zapojenej do iniciatívy je pravidelne informovaná o jej pokroku a o súvisiacich opatreniach, ktoré sa v danej krajine vykonávajú.

12

V prílohe III sa uvádzajú bližšie informácie o jednotlivých zložkách iniciatívy a orgánoch zapojených do jej vykonávania.

1Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 z 15. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj stability (Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 1).

2Príklad krátkodobých opatrení: podpora zriadenia dočasných orgánov a demokratických a pluralistických štátnych inštitúcií; príklad dlhodobých opatrení: vytvorenie právnych rámcov a inštitucionálnych spôsobilostí, napríklad pokiaľ ide o kontroly vývozu tovaru, ktorý možno použiť na civilné a/alebo vojenské alebo trestné účely („tovar s dvojakým použitím“).

3„Technická pomoc Spoločenstvu nezávislých štátov (SNŠ)“.

4Počas obdobia rokov 1992 – 2006 bolo na program jadrovej bezpečnosti TACIS vyčlenených 1,3 mld. EUR.

5Európska bezpečnostná stratégia, Európska rada, Brusel, 12. a 13. decembra 2003; pozri http://www.eeas.europa.eu/csdp/about-csdp/european-security-strategy/.

6Európska stratégia proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, Európska rada, Brusel, 12. decembra 2003; pozri http://eeas.europa.eu/non-proliferation-and-disarmament/wmd/index_en.htm.

7Rezolúcia Bezpečnostnej rady OSN č. 1540 z 28. apríla 2004.

8Nástroj stability – Viacročný indikatívny program na roky 2009 – 2011, Európska komisia, 8. apríla 2009.

9UNICRI riadi projekty, ktoré boli zmluvne uzavreté pred rokom 2012.

10V prípade UNICRI išlo o neziskové organizácie po celom svete s príslušnými odbornými znalosťami; v prípade EuropeAid ide o vládne agentúry členských štátov EÚ s príslušnými odbornými znalosťami.

11Národné tímy vo svojich krajinách ďalej koordinujú prácu a zabezpečujú výmenu informácií medzi inštitúciami, ako sú ministerstvá, agentúry a výskumné a vzdelávacie zariadenia.

12EÚ má prostredníctvom 139 delegácií a úradov EÚ zastúpenie po celom svete. Viac informácií nájdete na http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm.

Rozsah auditu a audítorský prístup

13

Audit Dvora audítorov bol zameraný na posúdenie toho, či iniciatíva týkajúca sa CBRN centier excelentnosti EÚ môže účinne prispievať k zmierňovaniu chemických, biologických, rádiologických a jadrových rizík prichádzajúcich spoza hraníc EÚ. Táto všeobecná audítorská otázka bola rozdelená do týchto troch čiastkových otázok:

οVychádza iniciatíva z dôkladnej analýzy situácie pred rokom 2010?

οJe organizačná štruktúra iniciatívy vhodná na riešenie stanovených výziev?

οJe zavedený a funguje náležitý systém riadenia?

14

Keďže ide o pomerne novú iniciatívu (začala sa v roku 2010 s prvými projektmi v roku 2013), Dvor audítorov neskúmal jej výstupy, výsledky a vplyv. Skúmal skôr to, či je na základe prístupu, stratégie a riadenia tejto iniciatívy pravdepodobné, že by dokázala obmedziť CBRN riziká v krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ.

15

Dvor audítorov vykonával audit od októbra 2013 do januára 2014. Tento audit pozostával z analytického preskúmania príslušných dokumentov, rozhovorov s Komisiou, ESVČ, UNICRI a so zamestnancami riadiaceho tímu, návštev dvoch regionálnych sekretariátov (v Rabate a Ammáne) a účasti na seminári, ktorý sa konal v rámci jedného z projektov.

Pripomienky

Koncepcia iniciatívy vychádza z dôkladnej analýzy a posilňuje spoluprácu a zodpovednosť v regiónoch

16

Iniciatíva týkajúca sa CBRN centier excelentnosti EÚ je kľúčovou reakciou na Európsku bezpečnostnú stratégiu a stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia. Koncepcia iniciatívy vychádza z dôkladnej analýzy, v ktorej boli zohľadnené najmä tieto nedostatky bývalého programu TACIS:

οprístup mal prevažne charakter ad hoc a do dlhodobej stratégie neboli začlenené všetky jeho opatrenia;

οprogram TACIS bol vykonávaný zhora nadol a hlavné slovo pri rozhodovaní mala Komisia, čím sa ponechal len malý priestor pre zodpovednosť zo strany krajín, ktoré neboli členmi EÚ. Existovalo preto vysoké riziko, že po ukončení financovania z prostriedkov EÚ sa projekty a ich výsledky nezachovajú¹³.

17

Iniciatíva týkajúca sa centier excelentnosti obsahuje niekoľko inovatívnych prvkov. Jej účelom je:

οbyť komplexná: riešiť CBRN riziká a hrozby bez ohľadu na to, či je ich pôvod trestný, náhodný alebo prirodzený, a zahŕňať zmierňujúce opatrenia zamerané na otázky prevencie, zisťovania, reakcie a riadenia. Príklady týchto rizík sú uvedené v nasledujúcom rámčeku 1:

οvychádzať z jasného prístupu založeného na dopyte („zdola nahor“): experti v partnerských krajinách pomocou súboru nástrojov na posudzovanie potrieb (t. j. analýzy nedostatkov) systematicky určujú osobitné potreby svojej krajiny vo všetkých oblastiach týkajúcich sa CBRN rizík; potom v rámci národného akčného plánu uprednostnia opatrenia, ktoré treba prijať na odstránenie týchto rizík a hrozieb; napokon vypracujú osobitne prispôsobené návrhy projektov na splnenie zistených potrieb a odstránenie nedostatkov v ich systémoch zmierňovania rizík;

οosobitne sa zameriavať na regionálnu spoluprácu medzi partnerskými krajinami: odborné znalosti a spôsobilosť nadobudnuté prostredníctvom iniciatívy v partnerských krajinách sa vymieňajú na regionálnej úrovni.

  Rámček 1

Príklady CBRN rizík, ktoré sa riešia prostredníctvom iniciatívy:

–chemické: nezákonné obchodovanie s chemickým materiálom, ktorý by sa mohol použiť na priemyselnú a/alebo trestnú činnosť („dvojaké použitie“);

–biologické: epidémie ako vtáčia chrípka, čo je vysoko infekčná choroba, ktorá sa rýchlo šíri vo viacerých krajinách;

–rádiologické: nemocničný odpad, ako sú napríklad látky používané pri rádioterapii;

–jadrové: podobné nehody ako vo Fukušime, pri ktorých dochádza k náhodnému úniku rádiologického materiálu do životného prostredia.

18

Všetky tieto nové prvky boli navrhnuté na zvýšenie zodpovednosti v partnerských krajinách, čím by sa zlepšila udržateľnosť iniciatívy: ide o zvýšenie pravdepodobnosti, že výsledky opatrení sa zachovajú aj po ukončení financovania z prostriedkov EÚ.

19

Kľúčovým prvkom iniciatívy je regionálna spolupráca v oblasti bezpečnosti. ESVČ a Komisia majú dobré dôvody na to, aby tento prvok začlenili do iniciatívy a aby sa zamerali na regionálnu spoluprácu:

a)riešené riziká majú už zo svojej podstaty cezhraničný charakter; vplyv chemických havárií a epidémií, ako je vtáčia chrípka, sa nezastaví na hraniciach;

b)z hľadiska pokroku v oblasti zmierňovania CBRN rizík existujú medzi partnerskými krajinami rozdiely; regionálnou spoluprácou sa podporujú najlepšie postupy a partnerské krajiny môžu využívať vzájomné poznatky.

20

Zamýšľané prínosy iniciatívy sa preto neobmedzujú na výstupy projektov. Skutočnosť, že predstavitelia susedných krajín v citlivých zemepisných oblastiach, ako sú severná Afrika a Blízky východ, sa stretávajú, aby diskutovali o projektoch v oblasti bezpečnosti a aby tieto projekty vykonávali, predstavuje významnú pridanú hodnotu a vo svojej podstate prispieva ku kultúre spolupráce a bezpečnosti.

21

Medzinárodné spoločenstvo túto iniciatívu privítalo. Schválila ju Bezpečnostná rada OSN¹⁴, Globálne partnerstvo krajín G8 (ktoré zriadilo pracovnú skupinu pre centrá excelentnosti¹⁵) a NATO (v rámci ktorého EÚ podporuje CBRN centrum NATO vo Vyškove v Českej republike¹⁶).

Organizačná štruktúra iniciatívy je zložitá, ale vo všeobecnosti primeraná

22

Štruktúra iniciatívy je zložitá z dôvodu počtu zapojených aktérov, decentralizovanej organizácie, celosvetového rozsahu, heterogénnosti regiónov a partnerských krajín a spoločného vykonávania zo strany orgánov EÚ a OSN (pozri body 10 až 11). Táto zložitosť je však prirodzená pre prístup, ktorý bol v prípade iniciatívy zvolený: komplexný, zdola nahor a regionálny (pozri bod 17).

23

Výber orgánov na vykonávanie iniciatívy, teda JRC a UNICRI, bol náležite odôvodnený. JRC, ktoré je interným vedeckým orgánom Komisie, zabezpečuje príslušné technické odborné znalosti, zatiaľ čo UNICRI sa môže pri nadväzovaní kontaktov s potenciálnymi partnerskými krajinami a pri ich presviedčaní, aby sa zapojili do iniciatívy, spoliehať na diplomatickú sieť OSN. V prílohe IV sa uvádzajú základné predpoklady pre výber jednotlivých vykonávacích orgánov, ich oblasť odborného zamerania a hlavné úlohy, ktorými boli poverené.

24

Napriek vysokému počtu zapojených orgánov sú ich úlohy a povinnosti jasne vymedzené a každý orgán zohráva osobitnú úlohu (pozri body 10 až 11).

25

Partnerské krajiny si vyberajú svoje národné kontaktné miesto a vytvárajú národný tím samostatne na základe usmernení a odporúčaní, ktoré vydali JRC a UNICRI. Táto autonómia je rozhodujúca pre to, aby krajiny iniciatívu prijali, a je v súlade so všeobecným prístupom iniciatívy založeným na dopyte.

26

Pokiaľ ide o určenie regiónov, v ktorých mala iniciatíva prebiehať, ESVČ a Komisia, pochopiteľne, zvolili hlavne regióny s krajinami susediacimi s EÚ a/alebo krajinami pridruženými k EÚ (pozri prílohu II). Do iniciatívy je však zapojených veľmi veľa regiónov a krajín, a preto môže dopyt po finančných prostriedkoch na užitočné projekty značne prekročiť obmedzené dostupné zdroje. Možno by sa mali uprednostniť projekty v oblastiach, ktoré sú pre bezpečnosť EÚ najdôležitejšie, aby sa zaistilo najlepšie využitie dostupných finančných prostriedkov.

27

Regionálne sekretariáty (pozri bod 10) majú v súčasnosti obmedzené technické odborné znalosti. To im sťažuje plnenie častí ich úlohy, ako je napríklad poskytovanie pomoci pri vypracúvaní a dolaďovaní návrhov projektov a uľahčovanie neskoršieho vykonávania projektov.

28

Delegácie EÚ v partnerských krajinách sú o iniciatíve pravidelne informované, ale predsa len nezohrávajú dostatočne aktívnu úlohu. Majú odborné znalosti na podporu regionálnych sekretariátov a národných kontaktných miest. Čo je však dôležitejšie, majú diplomatické znalosti, vďaka ktorým by si mohli získať a zachovať politickú podporu na vysokej úrovni v partnerských krajinách, ako aj zvyšovať informovanosť o zapojení EÚ.

Aj napriek zavedeniu systémov riadenia stále existujú určité nedostatky

Oneskorenia v pláne vykonávania

29

ESVČ a EuropeAid pri zostavovaní plánu vykonávania iniciatívy nezohľadnili jej vnútornú zložitosť (pozri prílohu III). Vytvorenie štruktúr v partnerských krajinách trvalo dlhšie, než sa očakávalo. Dôvodom boli politické okolnosti a premenlivý rozsah vnútroštátnej podpory na vysokej úrovni, heterogénny charakter partnerských krajín, ich rôzne predchádzajúce skúsenosti v oblasti zmierňovania CBRN rizík a rôzna miera, do akej už boli príslušné štruktúry (napríklad národné tímy) vytvorené.

30

Z dôvodu tejto zložitosti sa omeškalo nielen vymenovanie národných kontaktných miest, ale aj vytvorenie národných tímov.

31

V rámci plánu vykonávania sa počítalo okrem iného s tým, že sa pomocou osobitne vyvinutého súboru nástrojov prijme na základe posúdenia potrieb séria krokov, ktoré sa zohľadnia v národných akčných plánoch a následne v návrhoch projektov s cieľom reagovať na zistené potreby.

32

Účelom tohto súboru nástrojov na posudzovanie potrieb bolo systematicky určiť osobitné riziká pre krajiny vo všetkých oblastiach týkajúcich sa CBRN rizík. Vytvorenie súboru nástrojov sa plánovalo už v rámci zmluvy medzi EuropeAid a UNICRI z roku 2010. Pre omeškania pri vykonávaní iniciatívy (pozri body 29 až 30) si ju EuropeAid opätovne zaradilo do svojho ročného akčného programu na rok 2012.

33

EuropeAid sa domnievalo, že UNICRI pri vytváraní súboru nástrojov dostatočne nezohľadnil administratívne kapacity partnerských krajín, čo znamenalo, že konečný produkt bol príliš zložitý. V marci 2013 preto touto úlohou poveril JRC, ktoré v decembri 2013 dodalo novú jednoduchšiu verziu. Po testovaní v troch partnerských krajinách sa táto verzia stala plne dostupnou začiatkom roka 2014. V súčasnosti sú k dispozícii dva súbory nástrojov, ktoré by mali pomáhať partnerským krajinám pri príprave ich národných akčných plánov.

34

Po vykonaní posúdenia potrieb by sa mali pripraviť národné akčné plány, aby sa predložili opatrenia potrebné na splnenie potrieb, ktoré boli zistené, pokiaľ ide o pripravenosť na katastrofy a prevenciu, odhaľovanie a zmierňovanie katastrof. Do konca roka 2013 pripravilo návrhy akčných plánov päť partnerských krajín.

35

Z dôvodu všetkých týchto omeškaní sa ESVČ a EuropeAid nemohli držať plánu vykonávania v takej podobe, ako bol navrhnutý. Projekty sa začali ešte pred posúdením potrieb a navrhnutím národných akčných plánov.

Systémy na výber a vykonávanie projektov sú zavedené, ale partnerské krajiny sa do nich musia zapojiť vo väčšej miere

36

Pokiaľ ide o výber projektov, väčšina návrhov pochádza od partnerských krajín alebo regionálnych sekretariátov, ale niektoré vypracúvajú aj vykonávacie orgány. Hoci predkladanie návrhov projektov vykonávacími orgánmi môže dať iniciatíve určitý impulz, nezodpovedá prístupu zdola nahor.

37

JRC skúma všetky návrhy a spolu s EuropeAid zabezpečuje, aby zahŕňali ciele a ukazovatele SMART¹⁷. Počas prvého výberu projektov EuropeAid, UNICRI a JRC zmenili návrhy tým, že niektoré z nich zlúčili a iné zase vylúčili, pričom nie vždy o tom informovali pôvodcu návrhov. Takýto postup ohrozil ich zodpovednosť a uškodil vývoju iniciatívy.

38

Od mája 2013 môžu zapojené partnerské krajiny navrhovať projekty kedykoľvek, a nielen raz ročne, ako to bolo predtým. EuropeAid ich schvaľuje na základe individuálneho posúdenia po diskusiách medzi partnerskými krajinami, regionálnymi sekretariátmi a príslušnými expertmi. Počas diskusií účastníci zabezpečia, aby mali návrhy projektov regionálny rozmer. Partnerské krajiny tento nový prístup privítali, keďže sú do väčšej miery zapojené do postupov vedúcich k rozhodnutiu o pridelení finančných prostriedkov na určitý návrh projektu. Partnerské krajiny sú však znepokojené omeškaním, ku ktorému dochádza medzi navrhnutím a vykonaním projektu, a oceňujú akékoľvek zlepšenie v tomto ohľade.

39

Do apríla 2014 bolo vybratých 40 projektov (pozri prílohu V). S vykonávaním prvých z nich sa začalo 1. januára 2013. Väčšina týchto projektov sa týka zvyšovania informovanosti, vytvárania sietí, prenosu poznatkov, odbornej prípravy, budovania kapacít a legislatívnych modernizačných rámcov (pozri príklad v rámčeku 2).

40

UNICRI bol poverený zodpovednosťou za riadenie prvých 19 projektov iniciatívy vrátane výberu vykonávateľov projektov a uzatvorenia zmlúv s týmito vykonávateľmi v súlade s pravidlami OSN. To znamenalo, že do iniciatívy sa mohla zapojiť ktorákoľvek nezisková organizácia na svete s príslušnými odbornými znalosťami. V roku 2012 EuropeAid prevzalo riadenie nasledujúcich projektov s cieľom vyriešiť obavy, ktoré vyjadrili niektoré členské štáty EÚ, ktoré chceli, aby boli do práce do väčšej miery zapojení ich vlastní experti a aby sa zdôraznila úloha EÚ ako darcu.

41

Keďže vykonávanie projektov organizuje EuropeAid, konzorciá na vykonávanie projektov sa vytvárajú okolo agentúr, orgánov a expertov z členských štátov EÚ. V týchto konzorciách je zastúpených len veľmi málo agentúr, orgánov alebo expertov z partnerských krajín, hoci niekedy majú s príslušnými témami rozsiahle skúsenosti. To by mohlo prekážať zodpovednosti za opatrenia v partnerských krajinách a ovplyvniť udržateľnosť výsledkov projektu. Navyše CBRN spôsobilostiam v partnerských krajinách by prospelo väčšie zahrnutie ich vlastných odborných poznatkov. To bolo jedným z hlavných cieľov iniciatívy.

    Rámček 2

  Príklad projektu

Názov
Projekt 5: Rozvoj poznatkov a prenos najlepších postupov týkajúcich sa monitorovania dovozu/vývozu CBRN materiálov

Cieľová oblasť
Atlantické pobrežie Afriky, Stredná Ázia, Blízky východ a severná Afrika

Vykonávateľ
Nemecký úrad pre ekonomiku a kontrolu vývozu (BAFA), Nemecko

Dátum
1. 1. 2013 – 31. 12. 2014

Rozpočet (EUR)
1 440 000

Ciele

1.Podporiť spôsobilosti krajín v oblasti kontroly dovozu/vývozu prostredníctvom rozvoja špecializovaných postupov a usmernení s cieľom odrádzať od nezákonných cezhraničných prepráv nebezpečných CBRN materiálov.

2.Budovať dôveru medzi subjektmi, agentúrami atď. zapojenými do oblasti regulácie dovozu/vývozu na vnútroštátnej a regionálnej úrovni.

3.Vytvoriť udržateľný systém na výmenu poznatkov, ktorý by sa mohol uplatňovať v širokej škále krajín a vládnych štruktúr na základe voľne dostupných balíkov nástrojov na dovoz/vývoz CBRN materiálov.

4.Zlepšiť regionálnu spoluprácu medzi agentúrami a normalizáciu s medzinárodnými postupmi a usmerneniami týkajúcimi sa kontroly dovozu/vývozu.

Bilaterálna spolupráca medzi rozhodovacími a vykonávacími orgánmi prebieha, ale neexistuje fórum pre širšiu strategickú spoluprácu

42

Počas počiatočnej fázy bol zriadený koordinačný výbor, v ktorom sa spojili zástupcovia rozhodovacích orgánov (ESVČ a EuropeAid) a vykonávacích orgánov (JRC a UNICRI), aby diskutovali o prebiehajúcom procese vytvárania iniciatívy vrátane regionálnych priorít, výberu projektov, ktoré by mal UNICRI spustiť, a mnohých iných tém. Po skončení výberu projektov UNICRI tento výbor zanikol. Odvtedy zapojené subjekty spolupracujú prevažne na bilaterálnej úrovni.

43

Viacero príslušných orgánov vyjadrilo názor, že by malo dôjsť k zlepšeniu vzájomnej spolupráce, koordinácie a komunikácie, napríklad prostredníctvom obnovenia koordinačného výboru ako fóra pre širšiu strategickú spoluprácu. Výbor by pomáhal pri objasňovaní otázok a stanovovaní priorít časovo efektívnejším spôsobom, čo by znížilo potrebu početných bilaterálnych diskusií.

44

Okrem iniciatívy týkajúcej sa centier excelentnosti existujú aj iné spôsoby financovania CBRN projektov, napr. prostredníctvom Agentúry pre atómovú energiu alebo agentúr z členských štátov EÚ.

45

Komisia nemá celkový prehľad o všetkých projektoch financovaných prostredníctvom všetkých nástrojov v oblasti bezpečnostnej politiky, ako ani o zmierňovaní CBRN rizík financovanom inými darcami.

Bol zavedený systém monitorovania

46

EuropeAid zaviedlo systém monitorovania iniciatívy na základe kľúčových ukazovateľov výkonu a kľúčových ukazovateľov vplyvu. Monitoruje projekty aj s pomocou GR JRC a UNICRI. Vo výročnej správe o činnosti EuropeAid sa uvádzajú aj informácie o vykonávaní iniciatívy.

47

GR JRC vytvorilo prepracovanú a podrobnú webovú stránku, na ktorej sa zainteresovaným stranám poskytujú aktuálne informácie o návrhoch, výbere a vykonávaní projektov.

48

Rada vo svojej Polročnej správe o pokroku vo vykonávaní stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia¹⁸ informuje o zmierňovaní CBRN rizík a okrem iného aj o iniciatíve týkajúcej sa centier excelentnosti.

49

Keďže projekty sa začali len v roku 2013 (pozri bod 39), je príliš predčasné posudzovať účinnosť zavedeného systému monitorovania.

13Ide o jav známy ako „udržateľnosť“ opatrení financovaných darcami.

14Vyhlásenie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov na podporu centier excelentnosti EÚ z 12. apríla 2012.

15Globálne partnerstvo: Proti šíreniu materiálov a zbraní hromadného ničenia: správa predsedu za rok 2013, Foreign & Commonwealth Office, Londýn, december 2013.

16Viac informácií nájdete na: http://www.jcbrncoe.cz/.

17SMART = konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, realistické a časovo ohraničené (specific, measurable, attainable, relevant and time-bound).

18Posledná takáto správa bola uverejnená v Úradnom vestníku C 54 z 25. februára 2014.

Závery a odporúčania

Závery

50

Pokiaľ ide o všeobecnú audítorskú otázku, Dvor audítorov dospel k záveru, že iniciatíva týkajúca sa CBRN centier excelentnosti EÚ môže účinne prispievať k zmierňovaniu chemických, biologických, rádiologických a jadrových rizík prichádzajúcich spoza hraníc EÚ, ale treba ešte dokončiť niekoľko prvkov.

51

Pokiaľ ide o tri čiastkové otázky, Dvor audítorov dospel k záveru, že:

a)Koncepcia iniciatívy vychádza z dôkladnej analýzy a zameriava sa na nedostatky, ktoré boli zistené v predchádzajúcom programe TACIS. Komplexný prístup založený na dopyte a osobitné zameranie na regionálnu spoluprácu predstavujú dlhodobú reakciu na priority vymedzené v Európskej bezpečnostnej stratégii a stratégii EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, ktoré sa dovtedy neriešili. Do iniciatívy sú už vo veľmi skorom štádiu zapojené všetky zainteresované strany v partnerských krajinách, aby sa prispelo k udržateľnosti iniciatívy a zodpovednosti partnerských krajín v mnohých dotknutých regiónoch.

b)Organizačná štruktúra iniciatívy je vo všeobecnosti aj napriek svojej zložitosti primeraná, ale potrebuje niekoľko úprav. Výber dvoch vykonávacích orgánov a regiónov bol náležite odôvodnený, pričom každý zo zapojených orgánov zohráva osobitnú úlohu. Regionálnym sekretariátom však chýba technická kapacita. Delegácie EÚ nevyužívajú dostatočne svoje postavenie na zvyšovanie politickej podpory v partnerských krajinách a nadväzovanie kontaktov s členskými štátmi EÚ.

c)Náležitý systém riadenia je už zavedený a začína fungovať. Niektoré prvky iniciatívy sa však oneskorili. V pôvodnom pláne vykonávania nebola dostatočne zohľadnená vnútorná zložitosť iniciatívy. To znamenalo, že plán vykonávania sa nemohol naplno uplatniť, keďže kľúčové prvky, ako boli napríklad posúdenia potrieb, ešte neboli dokončené, keď sa začal výber projektov. V skoršom štádiu iniciatívy neboli partnerské krajiny dostatočne zapojené do výberu projektov. Niektoré projekty už prebiehajú a boli zriadené systémy monitorovania. Dvor audítorov konštatoval, že spolupráca medzi rozhodovacími orgánmi (ESVČ a EuropeAid) na jednej strane a vykonávacími orgánmi (JRC a UNICRI) na strane druhej prebieha len na bilaterálnom základe.

Odporúčania

52

Pokiaľ ide o štruktúru iniciatívy v jej súčasnej podobe, ESVČ a Komisia by mali:

οsústrediť finančné prostriedky EÚ v tých oblastiach, ktoré sú najrelevantnejšie pre bezpečnosť EÚ, aby sa dosiahol čo najpriamejší prínos;

οzvýšiť kapacity regionálnych sekretariátov doplnením technických odborných znalostí;

οzväčšiť úlohu delegácií EÚ, a to najmä v krajinách, v ktorých bol zriadený regionálny sekretariát.

53

Pokiaľ ide o riadenie projektov, Komisia by mala:

οprijať opatrenia zamerané na zapojenie partnerských krajín nielen do začatia projektov, ale aj do ich vykonávania. To by zvýšilo ich zodpovednosť za opatrenia a zabezpečilo ich udržateľnosť;

οpokračovať v úsilí o zdokonaľovanie postupov s cieľom zmenšiť časové rozpätie medzi predložením návrhov projektov a vykonávaním projektov;

οzlepšiť spoluprácu medzi rozhodovacími a vykonávacími orgánmi, napríklad prostredníctvom obnovenia koordinačného výboru.

Túto správu prijala komora III, ktorej predsedá Karel PINXTEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadaní dňa 7. októbra 2014.

Za Dvor audítorov

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
predseda

Prílohy

Príloha I

Štruktúra iniciatívy

Príloha II

Zoznam regionálnych sekretariátov

Anglická skratka | Región | Zapojené krajiny
SEA | Juhovýchodná Ázia | Brunejsko-darussalamský štát, Kambodža, Indonézia, Laoská ľudovodemokratická republika, Malajzia, Mjanmarsko, Filipíny, Singapur, Thajsko, Vietnam
AAF | Atlantické pobrežie Afriky | Pobrežie Slonoviny, Gabon, Libéria, Mauritánia, Maroko, Senegal, Togo
NA | Severná Afrika | Alžírsko, Líbya, Maroko, Tunisko
SEE | Juhovýchodná Európa, južný Kaukaz, Moldavsko a Ukrajina | Albánsko, Arménsko, Bosna a Hercegovina, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Gruzínsko, Moldavsko, Čierna Hora, Srbsko, Ukrajina
CA | Stredná Ázia | Kirgizsko, Tadžikistan, Uzbekistan
ME | Blízky východ | Irak, Jordánsko, Libanon
ECA | Východná a stredná Afrika | Burundi, Konžská demokratická republika, Ghana, Keňa, Rwanda, Seychely, Uganda, Zambia

V procese rokovania:

GCC
Rada pre spoluprácu v Perzskom zálive
Ešte sa určia

Príloha III

Jednotlivé zložky iniciatívy a zapojené orgány

Príloha IV

Orgány na vykonávanie iniciatívy

GR JRC
UNICRI

Úplný názov
Generálne riaditeľstvo pre Spoločné výskumné centrum
Medziregionálny výskumný inštitút OSN pre trestnú činnosť a spravodlivosť

Sídlo
Brusel, Belgicko; okrem toho sedem vzdialených výskumných inštitútov
Turín, Taliansko

Oblasť pôsobenia
Vedecký výskum, pôvodne s osobitným zameraním na jadrové a rádiologické otázky
Predchádzanie trestnej činnosti a trestná justícia

Domovská stránka
http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10
http://www.unicri.it/

Dôvody výberu ako orgánu na vykonávanie iniciatívy

-Príslušné technické know-how

-Úspešná spolupráca v rámci predchádzajúcich programov

-Medzinárodné uznanie ako odborného orgánu v danej oblasti

-Skúsenosti s riadením projektov

-Skúsenosti s trestnými a justičnými záležitosťami

-Know-how v oblasti budovania kapacít v krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ

-Predchádzajúca spolupráca s Európskou komisiou

-Vyžaduje sa, aby šlo o orgán OSN, keďže iniciatíva sa dotýka otázok v oblasti bezpečnosti, ktoré sú pre partnerské krajiny citlivé.

Hlavné úlohy v rámci iniciatívy

-Poskytnutie technickej a vedeckej podpory

-Pomoc pri vypracúvaní návrhov projektov vrátane návrhu technických špecifikácií

-Podpora EuropeAid pri výbere projektov

-Zavedenie a udržiavanie mechanizmov monitorovania projektov a iniciatívy ako celku

-Vykonávanie posúdení potrieb spolu s partnerskými krajinami

-Metodická príprava

-Zriadenie regionálnych sekretariátov vrátane zabezpečenia stálych zamestnancov

-Pomoc počas vytvárania štruktúr v partnerských krajinách (národné kontaktné miesta, národné tímy)

-Navrhovanie národných akčných plánov spolu s partnerskými krajinami

-Organizácia regionálnych stretnutí „za okrúhlym stolom“, prostredníctvom ktorých sa zabezpečí regionálna spolupráca a pomoc pri vypracúvaní návrhov projektov

Príloha V

Zoznam projektov, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú v rámci iniciatívy¹

Číslo projektu | Názov | Obdobie vykonávania | Rozpočet v EUR | Krajiny/regióny (Zoznam anglických skratiek sa nachádza v prílohe II)
Projekt 040 | Posilňovanie zdravotníckych laboratórií s cieľom minimalizovať potenciálne biologické riziká | 1. 1. 2014 – 31. 12. 2016 | 4 495 712 | CA, ME, SEE
Projekt 039 | Posilňovanie zdravotnej bezpečnosti v prístavoch, na letiskách a pozemných priechodoch | 23. 7. 2013 – 22. 7. 2015 | 1 500 000 | CA, ME, NA, SEE
Projekt 038 | Kontrola vývozu v teréne zameraná na položky s dvojakým použitím | 1. 1. 2014 – 31. 12. 2015 | 2 500 000 | CA, ME
Projekt 037 | MEDILABSECURE – Vytváranie sietí laboratórií ľudskej a zvieracej virológie a zdravotníckej entomológie | 6. 1. 2014 – 5. 1. 2018 | 3 626 410 | ME, NA, SEE
Projekt 036 | Ďalší rozvoj a konsolidácia Programu odbornej prípravy v oblasti intervenčnej epidemiológie v Stredomorí (Mediterranean Programme for Intervention Epidemiology Training – MediPIET) | 1. 1. 2014 – 31. 12. 2017 | 6 400 000 | ME, NA, SEE
Projekt 035 | Nakladanie s nebezpečným chemickým a biologickým odpadom | 1. 1. 2014 – 30. 6. 2017 | 3 871 800 | AAF, NA
Projekt 034 | Posilňovanie kapacít v oblasti CBRN reakcie a v situáciách chemickej a zdravotnej pohotovosti | 1. 1. 2014 – 31. 12. 2016 | 3 914 034 | ME
Projekt 033 | Posilňovanie vnútroštátneho právneho rámca pre oblasť CBRN materiálov a poskytovanie špecializovanej a technickej odbornej prípravy s cieľom zlepšiť pripravenosť v oblasti CBRN materiálov a spôsobilosti v oblasti reakcie | 15. 9. 2013 – 14. 9. 2016 | 2 699 069 | AAF, ECA
Projekt 032 | Vytvorenie programu odbornej prípravy pre Stredozemie v oblasti intervenčnej epidemiológie (MediPIET) | 1.1.2013-31.12.2014 | 440 000 | AAF, ME, NA, SEE
Projekt 031 | Sieť univerzít a inštitútov na zvyšovanie informovanosti o obavách týkajúcich sa dvojakého použitia chemických materiálov | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 800 000 | Medzinárodný projekt
Projekt 030 | Sieť excelentnosti pre jadrovú súdnu analýzu v regióne Juhovýchodnej Ázie | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 600 000 | SEA
Projekt 029 | Regionálny rozvoj ľudských zdrojov pre jadrovú bezpečnosť, ochranu a riadenie bezpečnostných záruk prostredníctvom univerzitného programu magisterského štúdia v Thajsku | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 340 000 | SEA
Projekt 028 | Podpora rozvoja integrovaného systému bezpečnosti štátu v súvislosti s jadrovými a rádioaktívnymi materiálmi | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 1 000 000 | SEA
Projekt 027 | Riadenie biologických rizík | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 480 000 | Krajiny v SEA
Projekt 026 | Predpoklad pre posilnenie vnútroštátnych právnych rámcov v oblasti CBRN materiálov | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 300 000 | Libanon, Tunisko
Projekt 025 | Rozvoj poznatkov a prenos najlepších postupov týkajúcich sa biologickej bezpečnosti/biologickej ochrany/riadenia biologických rizík | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 480 000 | ME
Projekt 024 | Rozvoj metodiky pre odhaľovanie rádionuklidových materiálov, nakladanie s týmito materiálmi a ochranu verejnosti pred týmito materiálmi | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 600 000 | Mauritánia, Maroko, Senegal
Projekt 023 | Budovanie kapacít s cieľom identifikovať a reagovať na hrozby vyplývajúce z chemických, biologických, rádiologických a jadrových látok | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 500 000 | Balkánske krajiny, ME, NA a SEA
Projekt 022 | Poskytovanie špecializovanej technickej odbornej prípravy s cieľom posilniť spôsobilosti špecialistov prvého zásahu v prípade CBRN incidentov | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 700 000 | AAF, SEA
Projekt 021 | Budovanie kapacít v oblasti regionálnej kontroly hraníc s cieľom identifikovať a odhaľovať CRN materiály | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 700 000 | AAF, SEA
Projekt 019 | Rozvoj postupov a usmernení s cieľom vytvoriť a zdokonaliť bezpečné systémy riadenia informácií a mechanizmy na výmenu údajov v prípade CBRN materiálov, na ktoré sa vzťahuje regulačná kontrola | 3. 1. 2013 – 2. 1. 2015 | 400 000 | Medzinárodný projekt
Projekt 018 | Medzinárodná sieť univerzít a inštitútov na zvyšovanie informovanosti o obavách týkajúcich sa dvojakého použitia biotechnológie | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 399 719 | Medzinárodný projekt
Projekt 017 | Vytvorenie národného plánu reakcie v Ghane a Keni zameraného na reagovanie na nepovolené udalosti zahŕňajúce chemické, biologické, rádiologické a jadrové (CBRN) materiály | 15. 5. 2013 – 14. 5. 2015 | 240 000 | Ghana a Keňa
Projekt 016 | Podpora rozvoja integrovaného systému jadrovej bezpečnosti štátu | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 400 000 | NA
Projekt 015 | Posilňovanie biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany v laboratóriách prostredníctvom vytvorenia systému laboratórií s kódmi ISO | Prebieha predkladanie ponúk | 480 000 | Krajiny v SEA
Projekt 014 | Poskytovanie špecializovanej a technickej odbornej prípravy s cieľom zdokonaliť spôsobilosti v oblasti prvej reakcie | 4. 1. 2013 – 3. 1. 2015 | 400 000 | SEE
Projekt 013 | Budovanie kapacít a zvyšovanie informovanosti s cieľom identifikovať a reagovať na hrozby vyplývajúce z chemických, biologických, rádiologických a jadrových materiálov v krajinách subsaharskej Afriky | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 319 924 | ECA
Projekt 012 | Výmena skúseností medzi EÚ a krajinami Juhovýchodnej Ázie v súvislosti s posilňovaním právnych predpisov a nariadení v oblasti biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany, ako aj v súvislosti s príslušnými systémami riadenia laboratórií prostredníctvom regionálneho centra excelentnosti – fáza 2 | 4. 1. 2013 – 3. 1. 2015 | 320 000 | Krajiny v SEA
Projekt 011 | Podpora osvedčených postupov a medziagentúrnych postupov na posudzovanie rizík chemického, biologického, rádiologického a jadrového zneužitia | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 1 915 452 | Krajiny v NA, Balkán, ME, SEA
Projekt 010 | Rozvoj kurzov elektronického učenia sa na zmiernenie CBRN rizík | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 388 451 | Medzinárodný projekt
Projekt 009 | Národný plán reakcie v Libanone týkajúci sa CBRN udalostí | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 159 900 | Libanon
Projekt 008 | Predpoklad pre posilnenie vnútroštátnych právnych rámcov pre oblasť CBRN materiálov | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 800 000 | Krajiny v SEA
Projekt 007 | Usmernenia, postupy a normalizácia v súvislosti s biologickou bezpečnosťou/biologickou ochranou | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 1 199 576 | Krajiny v SEA, na Balkáne, Moldavsko
Projekt 006 | Rozvoj poznatkov a prenos najlepších postupov týkajúcich sa nakladania s chemickým a biologickým odpadom | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 480 000 | SEA
Projekt 005 | Rozvoj poznatkov a prenos najlepších postupov týkajúcich sa monitorovania dovozu/vývozu CBRN materiálov | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 1 440 000 | AAF, CA, ME, NA
Projekt 004 | Rozvoj poznatkov a prenos najlepších postupov týkajúcich sa medziagentúrnej CBRN reakcie | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 959 675 | SEA, SEE
Projekt 003 | Rozvoj poznatkov a prenos najlepších postupov týkajúcich sa biologickej bezpečnosti/biologickej ochrany/riadenia biologických rizík | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 1 920 000 | AAF, NA, SEA, SEE
Projekt 002 | Budovanie kapacít s cieľom identifikovať a reagovať na hrozby vyplývajúce z chemických, biologických, rádiologických a jadrových látok | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 160 000 | Balkánske krajiny
Projekt 001 | Identifikácia a posilňovanie forenzných kapacít v oblasti predchádzania organizovanej trestnej činnosti a nezákonnému obchodovaniu s chemickými látkami vrátane odbornej prípravy a vybavenia pre colných úradníkov v prvej línii | 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 | 640 000 | Balkánske krajiny
Pilot 2 | Pilot 2 Posilnenie právnych predpisov a nariadení v oblasti biologickej bezpečnosti, biologickej ochrany a systémov riadenia laboratórií | 1. 1. 2011 – 30. 11. 2012 | 375 000 | Krajiny v SEA
Pilot 1 | Pilot 1 Budovanie kapacít v rámci boja proti nezákonnému obchodovaniu s jadrovým materiálom | 1. 1. 2011 – 30. 6. 2012 | 375 000 | Krajiny v SEA

1 http://www.cbrn-coe.eu/Projects.aspx

Odpoveď ESVČ a Komisie

Zhrnutie

VII

Komisia a ESVČ vítajú závery Dvora audítorov a súhlasia s tým, že existujú prvky iniciatívy, ktoré je potrebné dokončiť. Bol dosiahnutý značný pokrok pri uplatňovaní iniciatívy, ktorá je založená na dobrovoľnom prístupe „zdola nahor“ a ktorá si vyžiada určitý čas, aby sa dosiahla úroveň zrelosti, pričom bude aj naďalej dochádzať k jej ďalšiemu vývoju. Boli zavedené všetky potrebné nástroje, napr. došlo k vytvoreniu potrebných štruktúr vo väčšine regiónov, uskutočnili sa stretnutia za okrúhlym stolom, bol vypracovaný dotazník zameraný na posúdenie potrieb; bolo preskúmané financovanie projektov v rôznych regiónoch, opatrenia na monitorovanie realizácie projektov a ich hodnotenia, ako aj rôzne nástroje v oblasti zviditeľňovania projektov. Okrem toho sa organizujú pravidelné stretnutia s partnerskými krajinami, vykonávacími orgánmi a medzinárodnými organizáciami, ako aj s kontaktnými miestami členských štátov EÚ. V piatich pilotných krajinách prebieha proces vypracovania prvých národných akčných plánov. Ďalej sa vyvíja úsilie s cieľom zapojiť do programu aj ďalšie partnerské krajiny. Záujem o zapojenie sa do programu prejavilo viac ako 20 nových partnerských krajín. Vďaka týmto prvkom a sieti kontaktov, ktoré boli vytvorené, môže iniciatíva dosiahnuť vyššiu úroveň, pokiaľ ide o vyššiu bezpečnosť a lepšie riadenie rizík v EÚ a zúčastnených krajinách.

VIII

Okrem splnenia cieľov Európskej bezpečnostnej stratégie a stratégie EÚ v oblasti boja proti trestnej činnosti v záujme nešírenia zbraní hromadného ničenia (ZHN) iniciatíva znižuje riziká vyplývajúce z prírodných a človekom spôsobených CBRN hrozieb. Tam, kde existujú riziká súvisiace s ZHN, táto iniciatíva posilňuje opatrenia na boj proti šíreniu týchto zbraní, ale z pohľadu na geografický rozsah iniciatívy je zrejmé, že podpora sa poskytuje aj v prípadoch, keď existujú CBRN riziká v širšom zmysle.

IX

Komisia a Medziregionálny výskumný inštitút OSN pre trestnú činnosť a spravodlivosť (UNICRI) prispievajú k tejto iniciatíve každý zo svojím programom, ktoré sa líšia, ale ktoré sa zároveň dopĺňajú. Odborný tím pre problematiku riadenia poskytuje pomoc zameranú na túto oblasť podľa potreby. Pomoc na mieste sa bude poskytovať viacerým regionálnym sekretariátom, a to najmä tým, ktoré pôsobia v pristupujúcich, kandidátskych a susedných krajinách.

Komisia teraz, keď už boli vytvorené siete kontaktov, zamýšľa zlepšiť technickú kapacitu, a to tam, kde sú najlepšie absorpčné kapacity. V rámci podpory tejto iniciatívy zohrávajú čoraz väčšiu úlohu delegácie EÚ. Vzhľadom na to, že došlo k zavedeniu prístupu zdola nahor, založeného na dobrovoľnej účasti, môže byť pomoc zo strany delegácií mobilizovaná bez toho, aby bola považovaná za direktívny prvok regionálnej spolupráce.

X

Rozdiely v schopnosti partnerských krajín, pokiaľ ide o prevzatie rozvoja iniciatívy, viedol k pomerne nerovnomernému vývoju.

XI

Komisia a ESVČ chcú poďakovať Európskemu dvoru audítorov za jeho odporúčania, ktoré posilnia vnútorné úsilie zamerané na zlepšenie predmetnej iniciatívy.

Poznámky

21

V rámci iniciatívy uplatňovaný prístup zdola nahor, ktorý je založený na zásade dobrovoľnosti, sa považuje za vzor pre nadviazanie spolupráce o komplexných otázkach bezpečnosti.

26

Výber regiónov bol výsledkom komplexného prístupu, keď ESVČ, Komisia a krajiny z regiónov podporili členské štáty EÚ, ktoré sa zúčastnili na výbere tak, že vyslali odborníkov, ktorých platila Komisia.

Možno konštatovať, že logika uprednostnenia pristupujúcich a kandidátskych krajín, ako aj krajín zapojených do európskej susedskej politiky EÚ, je zrejmá. Ako poukázala katastrofa vo Fukušime, resp. nedávne prepuknutie vírusového ochorenia Ebola alebo výskyt pandémií pôvodom z juhovýchodnej Ázie, význam rizík a hrozieb v iných regiónoch by sa nemal podceňovať. Táto iniciatíva disponuje vnútorne danou flexibilitou, ktorá jej umožňuje účinne reagovať na globálne vznikajúce hrozby.

27

Pomoc na mieste sa bude poskytovať viacerým regionálnym sekretariátom, a to najmä tým, ktoré pôsobia v pristupujúcich, kandidátskych a susedných krajinách. Podnikajú sa kroky na uľahčenie tohto procesu.

28

Toto je pre ESVČ a EuropeAid priorita v rámci následných opatrení, pričom sa vypracúvajú nástroje, aby delegácie a veľvyslanectvá členských štátov mali lepšie predpoklady na podporu iniciatívy.

29

Rozdiely v schopnosti partnerských krajín, pokiaľ ide o prevzatie rozvoja iniciatívy, viedli k pomerne nerovnomernému vývoju. Uprednostňovanie niektorých regiónov, a to na základe priorít z pohľadu bezpečnosti EÚ a kapacity partnerov, bol prístup, ktorý sa reagovala na tento špecifický rámec implementácie.

34

Všetky činnosti v rámci iniciatívy sú založené na dobrovoľnom základe. Rozhodnutie, či bude alebo nebude vypracovaný národný akčný plán týkajúci sa hrozieb CBRN, je rozhodnutím jednotlivých partnerských krajín.

35

Financovanie projektov ako také nie je závislé od zodpovedania dotazníka na posúdenie potrieb ani od vypracovania národného akčného plánu. V niektorých prípadoch prijíma Komisia opatrenia na základe konkrétnej žiadosti z partnerských krajín, že je potrebné prioritne riešiť určitý naliehavý problém zmiernenia CBRN rizík.

36

K navrhovaniu projektov zo strany vykonávacích agentúr dochádzalo len v skorých štádiách iniciatívy. Dochádzalo k tomu v prípade naliehavých a zjavných potrieb, ktoré bolo možné očakávať, kým aspekty iniciatívy súvisiace s uplatnením prístupu zdola nahor boli v počiatočných fázach rozvoja.

37

Na základe prvej skúsenosti bolo prijatých viacero krokov na zlepšenie komunikácie s partnerskými krajinami, pokiaľ ide o kvalitatívne požiadavky projektov súvisiacich s CBRN oprávnených na financovanie z prostriedkov EÚ. Ciele a kritériá financovania sú teraz pravidelne predmetom rokovaní na stretnutiach za okrúhlym stolom v regiónoch, na stretnutiach s vedúcimi regionálnych sekretariátov, ako aj na stretnutiach s národnými kontaktnými miestami pre CBRN hrozby. Predtým prijaté návrhy projektov mali často príliš obmedzený rozsah, pričom boli často len vnútroštátneho a nie regionálneho charakteru. JRC podrobne sledoval akékoľvek zmeny v návrhoch projektov. Všetky pôvodné návrhy projektov sú súčasťou spisu a sú kedykoľvek k dispozícii na nahliadnutie.

38

V porovnaní s inými programami sa táto iniciatíva vyznačuje pomerne krátkymi časovými obdobiami, a to v dôsledku tzv. pravidla N + 1, ktoré sa na ňu vzťahuje. V priemere sa projekt začína 15 mesiacov po prijatí rozhodnutia Komisie o ročnom akčnom programe.

40

Zlepšenie viditeľnosti iniciatívy zostáva aj naďalej dôležitou prioritou Komisie a ESVČ.

41

Bolo prijatých viacero krokov, ktorých cieľom je podporovať väčšie zapojenie partnerských krajín do práce, napríklad tým, že boli naznačené možnosti vytvorenia konzorcií na vykonávanie projektov s cieľom začleniť miestne odborné znalosti.

Spoločná odpoveď na body 42 a 43

Znovuvytvorením koordinačného výboru by sa mala uľahčiť širšia spolupráca a zamerať sa na strategické smerovanie a problémy s implementáciou. Jeho formát sa môže meniť, keďže v rámci diskusií s partnermi spolupracujúcimi pri vykonávaní, ako je napríklad UNICRI, sa musia dodržiavať nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorými je Komisia viazaná.

Bilaterálna spolupráca je však naďalej potrebná, pretože je nutné dôkladne prediskutovať niektoré otázky, ako sú napr. zmluvné a finančné otázky.

45

Komisia vyvinula všetko potrebné úsilie na koordináciu činností EÚ v oblasti CBRN v rámci Európskej únie, ako aj mimo nej.

Existujú rôzne fóra, kde dochádza ku koordinácii – napr. akčný plán EÚ pre chemické, biologické, rádiologické a jadrové materiály (CBRN), rôzne pracovné výbory na úrovni Rady, celosvetové partnerstvá G8/G7 [zahŕňajúce hlavných účastníkov a partnerov vrátane medzinárodných organizácií: Medzinárodnú agentúru pre atómovú energiu (IAEA), Svetovú zdravotnícku organizáciu (WHO), Výbor 1540, Organizácia pre zákaz chemických zbraní (OPCW), Medzinárodné stredisko pre vedu a techniku (ISTC) a ukrajinské Centrum pre vedu a techniku (STCU)], resp. Globálna iniciatíva na boj proti jadrovému terorizmu (GICNT) (iniciatíva vytvorená Ruskou federáciou a USA). Vďaka tejto koordinácii má Komisia maximálne široký prehľad.

Závery a odporúčania

50

Komisia a ESVČ vítajú správu Dvora audítorov o CBRN centrách excelentnosti EÚ. Existuje potreba uplatňovať prístup založený na formulovaných požiadavkách a regionálnych potrebách, ktorý je mimoriadne užitočný pre naše inštitúcie.

51 a)

Komisia a ESVČ vítajú závery Európskeho dvora audítorov. Existujú prvky iniciatívy, ktoré je potrebné dokončiť. Bol dosiahnutý značný pokrok pri uplatňovaní iniciatívy, ktorá je založená na dobrovoľnom prístupe „zdola nahor“ a ktorá si vyžiada určitý čas, aby sa dosiahla úroveň zrelosti, pričom bude aj naďalej dochádzať k jej ďalšiemu vývoju. Boli zavedené všetky potrebné nástroje, napr. došlo k vytvoreniu potrebných štruktúr vo väčšine regiónov, uskutočnili sa stretnutia za okrúhlym stolom, bol vypracovaný dotazník zameraný na posúdenie potrieb; bolo preskúmané financovanie projektov v rôznych regiónoch, opatrenia na monitorovanie realizácie projektov a ich hodnotenia, ako aj rôzne nástroje v oblasti zviditeľňovania projektov. Okrem toho sa organizujú pravidelné stretnutia s partnerskými krajinami, implementačnými agentúrami a medzinárodnými organizáciami, ako aj s kontaktnými miestami členských štátov EÚ. V piatich pilotných krajinách prebieha proces vypracovania prvých národných akčných plánov. Ďalej sa vyvíja úsilie s cieľom zapojiť do programu aj ďalšie partnerské krajiny. Záujem o zapojenie sa do programu prejavilo viac ako 20 nových partnerských krajín. Vďaka týmto prvkom a sieti kontaktov, ktoré boli vytvorené, môže iniciatíva dosiahnuť vyššiu úroveň, pokiaľ ide o vyššiu bezpečnosť a lepšie riadenie rizík v EÚ a zúčastnených krajinách.

51 b)

Komisia a Medziregionálny výskumný inštitút OSN pre trestnú činnosť a spravodlivosť (UNICRI) prispievajú k tejto iniciatíve každý zo svojím programom, ktoré sa líšia, ale ktoré sa zároveň dopĺňajú. Odborný tím pre problematiku riadenia poskytuje pomoc zameranú na túto oblasť podľa potreby. Pomoc na mieste sa bude poskytovať viacerým regionálnym sekretariátom, a to najmä tým, ktoré pôsobia v pristupujúcich, kandidátskych a susedných krajinách.

Komisia teraz, keď už boli vytvorené siete kontaktov, zamýšľa zlepšiť technickú kapacitu, a to tam, kde sú najlepšie absorpčné kapacity. V rámci podpory tejto iniciatívy zohrávajú čoraz väčšiu úlohu delegácie EÚ. Vzhľadom na to, že došlo k zavedeniu prístupu zdola nahor, založeného na dobrovoľnej účasti, môže byť mobilizovaná pomoc zo strany delegácií.

51 c)

Z určitého pohľadu muselo nevyhnutne dôjsť k rozdielom v rámci dosiahnutého pokroku, avšak v súčasnosti, po zavedení príslušných nástrojov, je pokrok rovnomernejší, ak keď medzi jednotlivými regiónmi budú aj naďalej rozdiely. Spôsoby, ako zabezpečiť, aby dobrá bilaterálna spolupráca medzi rozhodovacími orgánmi a dobrá bilaterálna spolupráca medzi partnermi platila aj v prípade všetkých štyroch subjektov, ktorých sa týkalo preskúmanie.

52 Prvá zarážka

Komisia a ESVČ súhlasia s týmto odporúčaním. Táto iniciatíva disponuje vnútorne danou flexibilitou, ktorá jej umožňuje účinne reagovať na globálne vznikajúce hrozby.

52 Druhá zarážka

Komisia a ESVČ súhlasia s týmto odporúčaním. Pomoc na mieste sa bude poskytovať viacerým regionálnym sekretariátom, a to najmä tým, ktoré pôsobia v pristupujúcich, kandidátskych a susedných krajinách. Podnikajú sa kroky na uľahčenie tohto procesu.

52 Tretia zarážka

Komisia a ESVČ súhlasia s týmto odporúčaním. Toto je pre ESVČ a Komisiu priorita v rámci následných opatrení, pričom sa vypracúvajú nástroje, aby delegácie a veľvyslanectvá členských štátov mali lepšie predpoklady na podporu iniciatívy.

53 Prvá zarážka

Komisia a ESVČ súhlasia s týmto odporúčaním. Konzorciá na vykonávanie projektov sa vyzývajú, aby pri vykonávaní projektov využívali miestne odborné znalosti.

53 Druhá zarážka

Komisia a ESVČ súhlasia s týmto odporúčaním. V porovnaní s inými programami sa táto iniciatíva vyznačuje pomerne krátkymi časovými obdobiami, a to v dôsledku tzv. pravidla N + 1, ktoré sa na ňu vzťahuje. V priemere sa projekt začína 15 mesiacov po prijatí rozhodnutia Komisie o ročnom akčnom programe. Komisia sa bude usilovať túto časovú medzeru ešte viac skrátiť.

53 Tretia zarážka

Komisia a ESVČ súhlasia s týmto odporúčaním. Bude obnovený koordinačný výbor, ktorý sa bude venovať strategickým otázkam. Jeho formát sa môže meniť, keďže v rámci diskusií s partnermi spolupracujúcimi pri vykonávaní, ako je napríklad UNICRI, sa musia dodržiavať nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorými je Komisia viazaná.

QJ-AB-14-017-SK-E  ISSN 1977-5776

Európska únia (EÚ) začala svoju iniciatívu týkajúcu sa chemických, biologických, rádiologických a jadrových (CBRN) centier excelentnosti (ďalej len „iniciatíva“) v máji 2010. Iniciatíva je navrhnutá na posilnenie inštitucionálnej kapacity krajín, ktoré nie sú členmi EÚ, s cieľom zmierniť CBRN riziká, ktoré môžu pre EÚ predstavovať hrozbu, ak sa proti nim nezasiahne.

Dvor audítorov v rámci svojho auditu posudzoval, či iniciatíva týkajúca sa CBRN centier excelentnosti EÚ môže účinne prispievať k zmierňovaniu tohto druhu rizík prichádzajúcich spoza hraníc EÚ. Dospel k záveru, že iniciatíva môže účinne prispievať k zmierňovaniu chemických, biologických, rádiologických a jadrových rizík prichádzajúcich spoza hraníc EÚ, ale treba ešte dokončiť niekoľko prvkov. Dvor audítorov predkladá niekoľko odporúčaní, ktoré by mali ESVČ a Komisia vziať do úvahy, aby mohli túto iniciatívu ďalej rozvinúť a zabezpečiť jej udržateľnosť.