EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-naslov: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA
YouTube: EUAuditorsECA

Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).

Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014

ISBN 978-92-9207-065-6 (epub)
ISBN 978-92-9207-063-2 (tiskana različica)
doi:10.2865/43851

© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE

Brezplačne publikacije:

•en izvod:
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm),
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).

(*)Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).

Publikacije, ki so naprodaj:

•na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Plačljive naročnine:

•pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije (http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).

SL
2014

št. 17

Posebno poročilo

Ali lahko pobuda
za centre odličnosti
EU uspešno prispeva
k blaženju kemičnih,
bioloških, radioloških
in jedrskih tveganj
iz držav zunaj EU?

(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)

Kazalo

Kratice

Povzetek

Uvod

Odziv na izzive za varnost EU

Pobuda za centre odličnosti EU za KBRJ

Cilji

Splošno usklajevanje in struktura

Obseg revizije in revizijski pristop

Opažanja

Koncept pobude temelji na temeljiti analizi ter spodbuja sodelovanje in lastno odgovornost v regijah

Organizacijska ureditev pobude je zapletena, vendar na splošno primerna

Sistemi upravljanja so vzpostavljeni, vendar še obstajajo nekatere pomanjkljivosti

Zamude pri načrtu izvajanja

Sistemi za izbiranje in izvajanje projektov so vzpostavljeni, toda pri njih morajo bolj sodelovati partnerske države

Med izvajalskima organoma in organoma odločanja poteka dvostransko sodelovanje, ni pa foruma za širše strateško sodelovanje

Vzpostavljen je bil sistem spremljanja

Zaključki in priporočila

Zaključki

Priporočila

Priloga I | – | Struktura pobude
Priloga II | – | Seznam regionalnih sekretariatov
Priloga III | – | Posamezne komponente pobude in sodelujoči organi
Priloga IV | – | Izvajalska organa pobude
Priloga V | – | Seznam projektov, ki so v izvajanju v okviru pobude

Odgovor Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije

Kratice

ESZD: Evropska služba za zunanje delovanje

EuropeAid: Generalni direktorat za razvoj in sodelovanje

JRC: Generalni direktorat Skupno raziskovalno središče

KBRJ: Kemično, biološko, radiološko in jedrsko (npr. grožnje, blago)

NE: Nacionalna ekipa

RS: Regionalni sekretariat

TACIS: Tehnična pomoč za Skupnost neodvisnih držav

Unicri: Medregijski raziskovalni inštitut Združenih narodov (ZN) za kriminal in pravico

Povzetek

I

Od sredine devetdesetih let 20. stoletja je EU tveganja za svojo varnost blažila predvsem z ukrepi, financiranimi v okviru programa TACIS za jedrsko varnost.

II

Leta 2003 je Evropski svet sprejel strategiji, ki sta pripravili teren za prihodnje ukrepe na področju varnosti: evropsko varnostno strategijo in strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje.

III

Eden od instrumentov, razvitih po sprejetju teh strategij, je bil instrument za stabilnost s proračunom v višini 1 820 milijonov EUR za obdobje 2007–2013. Obravnava izzive za varnost v državah zunaj EU ter zajema kratkoročno in dolgoročno komponento.

IV

Največji posamezni ukrep dolgoročne komponente je pobuda za centre odličnosti EU na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi (KBRJ), katere proračun za obdobje 2010–2013 znaša 100 milijonov EUR. Pobuda zagotavlja regionalne platforme za celovito obravnavanje vseh vidikov kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj, katerih vzrok so naravne nesreče, naključne katastrofe in kazniva dejanja, in sicer s sodelovanjem vseh ključnih deležnikov v zelo zgodnji fazi, da se prispeva k razvoju strokovnega znanja v zadevnih državah.

V

Pobudo usklajujeta in upravljata Evropska služba za zunanje sodelovanje (ESZD) in EuropeAid.

VI

Sodišče je pri reviziji ocenilo, ali lahko pobuda za centre odličnosti EU za KBRJ uspešno prispeva k blaženju tovrstnih tveganj iz držav zunaj EU.

VII

Sodišče je prišlo do zaključka, da lahko pobuda za centre odličnosti EU za KBRJ uspešno prispeva k blaženju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj iz držav zunaj EU, vendar je treba nekatere elemente še dokončno oblikovati.

VIII

Koncept pobude temelji na temeljiti analizi in obravnava pomanjkljivosti, ugotovljene v nekdanjem programu TACIS. Celovitost pristopa, njegova usmerjenost v povpraševanje in izrazita osredotočenost na regionalno sodelovanje zagotavljajo dolgoročno odzivanje na prednostne naloge, opredeljene v evropski varnostni strategiji in strategiji EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki še niso bile obravnavane. Pri pobudi v zelo zgodnji fazi sodelujejo vsi deležniki v partnerskih državah, kar prispeva k trajnosti pobude in lastni odgovornosti partnerskih držav v številnih zadevnih regijah.

IX

Organizacijska ureditev pobude je kljub zapletenosti na splošno primerna, vendar je potrebnih nekaj prilagoditev. Izbira dveh izvajalskih organov in izbira regij sta bili dobro utemeljeni. Vsak sodelujoč organ ima svojo vlogo. Po drugi strani pa regionalnim sekretariatom primanjkuje tehničnih zmogljivosti, delegacije EU pa svojega položaja ne uporabljajo dovolj za krepitev politične podpore v partnerskih državah in vzdrževanje stikov z državami članicami EU.

X

Vzpostavljen je ustrezen sistem upravljanja, ki začenja delovati, vendar pa so pri nekaterih elementih pobude nastale zamude. Pri prvotnem načrtu izvajanja ni bila dovolj upoštevana zapletenost, ki je neločljivo povezana s pobudo. Zato načrta izvajanja ni bilo mogoče izvajati v celoti, saj na začetku izbiranja projektov še niso bili končani ključni elementi, kot so ocene potreb. V zgodnejši fazi pobude partnerske države niso dovolj sodelovale pri izbiri projektov. Nekateri projekti potekajo in vzpostavljeni so bili sistemi spremljanja. Sodišče je ugotovilo, da sodelovanje med organoma odločanja (ESZD in EuropeAid) na eni strani ter izvajalskima organoma (Skupno raziskovalno središče in Unicri) na drugi strani poteka samo na dvostranski ravni.

XI

Sodišče izreka številna priporočila, ki bi jih morali ESZD in Komisija upoštevati zaradi nadaljnjega razvoja pobude in zagotovitve njene trajnosti.

Uvod

Odziv na izzive za varnost EU

01

Evropska unija (EU) je maja 2010 uvedla pobudo za centre odličnosti na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi (KBRJ) (v nadaljnjem besedilu: pobuda). Pobuda je zasnovana za krepitev institucionalne zmogljivosti držav, ki niso članice EU, za blaženje KBRJ tveganj. Če se s temi tveganj ne bi spopadali, bi lahko pomenila grožnjo za EU.

02

Pobuda, katere proračun za obdobje 2010–2013 znaša 100 milijonov EUR, je največji posamezni ukrep dolgoročne komponente instrumenta za stabilnost¹. Instrument je bil zasnovan kot novo strateško orodje Evropske unije za obravnavanje številnih svetovnih varnostnih in razvojnih izzivov, kar je zajemalo kratkoročne in dolgoročne ukrepe² s proračunom v višini 1 820 milijonov EUR za obdobje 2007–2013 (73 % za odzivanje na krize in 27 % za preprečevanje kriz). Instrument za stabilnost zagotavlja partnerskim državam, ki niso članice EU, tehnično in finančno pomoč za blaženje tveganj in pripravljenost na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi in agensov. Evropski parlament in Svet menita, da bi morali ukrepi, sprejeti v okviru instrumenta za stabilnost, dopolnjevati ukrepe, sprejete za doseganje ciljev skupne zunanje in varnostne politike EU, in biti skladni z njimi.

03

Po nesreči v Černobilu leta 1986 so mednarodni skupnosti povzročali hudo zaskrbljenost jedrski objekti sovjetske izdelave v srednji in vzhodni Evropi. Ta zaskrbljenost se je še povečala po propadu Sovjetske zveze in nastanku 11 novih neodvisnih držav (Skupnost neodvisnih držav).

04

Evropska komisija je leta 1991 začela program TACIS³, zasnovan za pomoč Skupnosti neodvisnih držav pri prehodu v demokratična tržno usmerjena gospodarstva. Ta program se je končal leta 2006.

05

V okviru programa TACIS so se države članice EU in Komisija dogovorile za skupno stališče o jedrski varnosti. Uvedle so program TACIS za jedrsko varnost,⁴ katerega cilj je bil zagotavljanje pomoči na kraju samem, oblikovanje varnostnih in regulativnih pristopov, izboljšanje ravnanja z jedrskimi odpadki ter nudenje zaposlitvenih možnosti na področju uporabe jedrske energije v civilne namene nekdanjim znanstvenikom ZSSR za jedrsko orožje.

06

Leta 2003 je Evropski svet kot rezultat institucionalnih in medvladnih razprav o terorističnem napadu v New Yorku in vojni v Iraku sprejel strategiji, ki sta pripravili teren za prihodnje ukrepe na področju varnosti:

(a)evropsko varnostno strategijo⁵, ki je predstavila varnostno okolje EU in ključne izzive za EU, ki so:

οterorizem,

οširjenje orožja za množično uničevanje,

οregionalni konflikti,

οnedelovanje države,

οorganizirani kriminal.

Svet je prišel do zaključka, da mora biti EU bolj dejavna, usklajena ter sposobnejša za obravnavanje teh izzivov z odzivanjem na krize in njihovim preprečevanjem;

(b)strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje⁶, ki je zagotovila načrt za ukrepe na tem področju. Njene prednostne naloge so bile zlasti:

οpodpora mednarodnemu sistemu za spremljanje neširjenja,

οpomoč državam, ki niso članice EU, z vzpostavljanjem zmogljivosti,

οvzpostavitev zakonodajnih okvirov ter

οpriprava načrtov za odziv, ki bi omogočali izpolnjevanje obveznosti znotraj teh okvirov.

07

Pomisleki, ki jih je izrazila EU, so bili obravnavani tudi v resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov iz leta 2004.⁷ Nedavni dogodki v Siriji so pokazali, da so ti pomisleki še vedno relevantni.

Pobuda za centre odličnosti EU za KBRJ

Cilji

08

Glavni cilji⁸ pobude za centre odličnosti EU za KBRJ so:

οokrepiti dolgoročne nacionalne in regionalne zmogljivosti odgovornih organov in upravno strukturo;

οpodpirati in okrepiti kratkoročne zmogljivosti za odzivanje.

09

V okviru pobude so ti cilji obravnavani:

(a)z zagotavljanjem usposabljanja in pomoči državam pri izvajanju mednarodnih zavez o blaženju tveganj širjenja KBRJ snovi;

(b)s podpiranjem nacionalnih zmogljivosti za razvoj in izvajanje pravnih, upravnih in tehničnih ukrepov v zvezi s tveganjem širjenja KBRJ snovi;

(c)z zagotavljanjem lastne odgovornosti in trajnosti v zvezi z dejavnostmi usposabljanja in pomoči v okviru integriranega regionalnega pristopa;

(d)z zagotavljanjem celotnega svežnja usposabljanja in pomoči v zvezi s KBRJ (npr. nadzor izvoza, nedovoljeni promet s snovmi, varnost in zaščita, načrtovanje za izredne razmere, odzivanje na krize, prerazporeditev znanstvenikov, skladiščenje in odlaganje).

Splošno usklajevanje in struktura

10

V pobudi sodelujejo številni organi (glej tudi Prilogo I):

(a)Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) je kot organ, ki je pristojen za zunanjo politiko EU, odgovorna za strateško usmerjanje pobude z večletnimi okvirnimi programi za instrument za stabilnost, katerega del je pobuda. ESZD tudi vzdržuje redne stike z drugimi mednarodnimi organi na področju obvladovanja KBRJ tveganj (na primer z Mednarodno agencijo za atomsko energijo) ter z njimi razpravlja o splošni strategiji in prednostnih nalogah;

(b)EuropeAid – oddelek za razvojno pomoč Komisije – je organ odločanja in je odgovoren za izvrševanje proračuna pobude. Pripravlja letne akcijske programe instrumenta za stabilnost in spremlja delo ekipe za upravljanje in izvajalskih organov, ki sta Skupno raziskovalno središče Komisije in Medregijski raziskovalni inštitut ZN za kriminal in pravico (Unicri). Od leta 2012 tudi upravlja projekte, ki potekajo v okviru pobude,⁹ vključno z izbiro projektov, sklepanjem pogodb z izvajalskimi konzorciji¹⁰ in spremljanjem;

(c)ekipa za upravljanje, ki združuje strokovnjake iz nevladnih organizacij v EU, podpira pobudo z nasveti o vprašanjih upravljanja, predstavljanjem pobude partnerskim državam in pridobivanjem njihove politične podpore na visoki ravni;

(d)Skupno raziskovalno središče in Unicri pobudo izvajata. Skupno raziskovalno središče, ki je oddelek Komisije, specializiran za tehnično in znanstveno podporo, pomaga pri pripravi projektnih predlogov, izbiri projektov in ocenah potreb. Odgovorno je tudi za vzpostavljanje in ohranjanje mehanizmov spremljanja za projekte in pobudo kot celoto. Unicri ustanavlja regionalne sekretariate in pomaga pri vzpostavljanju struktur v partnerskih državah s pripravo nacionalnih akcijskih načrtov in organizacijo okroglih miz;

(e)vsaka partnerska država (teh je več kot 40) imenuje nacionalno kontaktno točko za usklajevanje dela deležnikov na področju KBRJ v svoji državi, pomoč pri ustanavljanju nacionalnih ekip¹¹, organizacijo sestankov in razširjanje ustreznih informacij. Partnerske države tudi opredelijo svoje potrebe s pomočjo svežnja orodij za oceno potreb in pripravijo nacionalne akcijske načrte, v katerih prednostno razvrstijo svoje potrebe. Nato sestavijo projektne predloge, ki so prilagojeni tem potrebam. V nadaljevanju procesa so projektni predlogi obogateni z regionalno komponento, če ni ta že vključena. Skupno raziskovalno središče jih izpopolni, potem pa jih EuropeAid ovrednoti, razvrsti in izbere za financiranje. Nato se sklenejo pogodbe s konzorciji za izvajanje projektov in začne se izvajanje;

(f)partnerske države sodelujejo prek regionalnih sekretariatov (za seznam glej Prilogo II). Sekretariati imajo po dva stalna uslužbenca: vodjo sekretariata (ki ga imenuje država gostiteljica) in regionalnega koordinatorja (ki ga zaposluje Unicri). Skušajo spodbujati regionalno sodelovanje in dajati regionalno razsežnost projektnim predlogom:

οz lajšanjem izmenjevanja informacij in usklajevanja v regiji;

οs pomočjo državam pri vzpostavljanju zmogljivosti za ocenjevanje in obravnavanje potreb ter ugotavljanje področij strokovnega znanja;

οs podporo pri izvajanju in spremljanju projektov in zagotavljanjem povratnih informacij izvajalskim organom ter

οspodbujanjem večje regionalne ozaveščenosti o pobudi.

11

Delegacija EU¹² v vsaki državi, ki sodeluje v pobudi, redno prejema informacije o napredku pri pobudi in zadevnih ukrepih, ki se izvajajo v državi.

12

Priloga III prikazuje posamezne komponente pobude in organe, ki sodelujejo pri njenem izvajanju.

1Uredba (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (UL L 327, 24.11.2006, str. 1).

2Primer kratkoročnih ukrepov: podpora za ustanovitev začasnih organov ter demokratičnih in pluralističnih državnih ustanov; primer dolgoročnih ukrepov: razvoj pravnih okvirov in institucionalnih zmogljivosti, na primer na področju nadzora izvoza za blago, ki ga je mogoče uporabiti za civilne in/ali vojaške ali kriminalne namene („blago z dvojno rabo“).

3Tehnična pomoč za Skupnost neodvisnih držav.

4V obdobju 1992–2006 je bilo programu TACIS za jedrsko varnost dodeljenih 1,3 milijarde EUR.

5Evropska varnostna strategija, Evropski svet, Bruselj, 12. in 13. december 2003. Glej http://www.eeas.europa.eu/csdp/about-csdp/european-security-strategy/.

6Strategija EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, Evropski svet, Bruselj, 12. december 2003. Glej http://eeas.europa.eu/non-proliferation-and-disarmament/wmd/index_en.htm.

7Resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1540 z dne 28. aprila 2004.

8Instrument za stabilnost – večletni okvirni program 2009–2011, Evropska komisija, 8. april 2009.

9Projekte, za katere so bile pogodbe sklenjene pred letom 2012, upravlja UNICRI.

10Pri UNICRI so bile to neprofitne organizacije z ustreznim strokovnim znanjem po vsem svetu, pri EuropeAid pa so to vladne agencije držav članic EU z ustreznim strokovnim znanjem.

11Nacionalne ekipe v svojih državah dodatno usklajujejo delo in posredujejo informacije med ustanovami, kot so ministrstva, agencije ter raziskovalne in izobraževalne ustanove.

12EU po svetu zastopa 139 delegacij in uradov EU. Za več informacij glej http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm.

Obseg revizije in revizijski pristop

13

Sodišče je z revizijo skušalo oceniti, ali lahko pobuda za centre odličnosti EU za KBRJ uspešno prispeva k blaženju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj iz držav zunaj EU. To splošno revizijsko vprašanje je bilo razčlenjeno v naslednja tri podvprašanja:

οAli pobuda temelji na temeljiti analizi položaja pred letom 2010?

οAli je organizacijska ureditev pobude ustrezna za spoprijemanje z ugotovljenimi izzivi?

οAli je vzpostavljen ustrezen sistem upravljanja in ali ta sistem deluje?

14

Pobuda je dokaj nova (začela se je leta 2010 s prvimi projekti leta 2013), zato Sodišče ni revidiralo njenih izložkov, izidov in učinka. Namesto tega je preučilo, ali je zaradi pristopa, strategije in upravljanja pobude verjetno, da se bodo KBRJ tveganja v državah, ki niso članice EU, zmanjšala.

15

Sodišče je izvedlo revizijo med oktobrom 2013 in januarjem 2014. Revizijsko delo je zajemalo analitični pregled ustreznih dokumentov, pogovore z uslužbenci Komisije, ESZD, Unicri in ekipe za upravljanje, obiske v dveh regionalnih sekretariatih (v Rabatu in Amanu) ter udeležbo na delavnici, izvedeni v okviru enega od projektov.

Opažanja

Koncept pobude temelji na temeljiti analizi ter spodbuja sodelovanje in lastno odgovornost v regijah

16

Pobuda za centre odličnosti EU za KBRJ je ključni odziv na evropsko varnostno strategijo in strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. Koncept pobude temelji na temeljiti analizi, pri kateri so bile še posebno upoštevane naslednje pomanjkljivosti nekdanjega programa TACIS:

οpristop je bil večinoma ad hoc in nekateri ukrepi programa niso bili del dolgoročne strategije;

οizvajanje programa TACIS je potekalo od zgoraj navzdol, pri čemer je bila osrednji center odločanja Komisija, zato možnosti za lastno odgovornost držav, ki niso članice EU, niso bile velike. Posledično je obstajalo veliko tveganje, da projekti in njihovi rezultati po koncu financiranja EU ne bodo ohranjeni¹³.

17

Pobuda za centre odličnosti ima nekaj inovativnih značilnosti. Njen namen je:

οcelovitost – obravnavanje KBRJ tveganj in groženj ne glede na to, ali so kriminalnega, naključnega ali naravnega izvora, ter vključitev blažilnih ukrepov na področjih preprečevanja, odkrivanja, odzivanja in upravljanja. V okviru 1 so navedeni primeri teh tveganj;

οzasnovanost na pristopu, usmerjenem v povpraševanje (od spodaj navzgor): strokovnjaki v partnerskih državah s svežnjem orodij za oceno potreb (tj. analiza vrzeli) sistematično ugotovijo, kakšne so posebne potrebe v njihovi državi na vseh področjih KBRJ tveganj. Nato v nacionalnem akcijskem načrtu prednostno razvrstijo ukrepe, potrebne za obravnavo teh tveganj in groženj. Nazadnje še sestavijo projektne predloge, ki so prirejeni za obravnavanje ugotovljenih potreb in odstranjevanje vrzeli v sistemih za blaženje tveganj;

οizrazita usmerjenost v regionalno sodelovanje med partnerskimi državami: strokovno znanje in zmogljivosti, ki nastanejo v okviru pobude v partnerskih državah, se izmenjujejo na regionalni ravni.

  Okvir 1

Primeri KBRJ tveganj, ki jih obravnava pobuda:

–kemična tveganja: nedovoljeni promet s kemičnimi snovmi, ki jih je mogoče uporabiti za industrijske in/ali kriminalne namene („dvojna raba“);

–biološka tveganja: epidemije, kot je aviarna influenca (ptičja gripa), močno nalezljiva bolezen, ki se lahko hitro razširi po več državah;

–radiološka tveganja: bolnišnični odpadki, kot so snovi, ki se uporabljajo pri radioterapiji;

–jedrska tveganja: nesreče, podobne nesreči v Fukušimi, pri katerih so radiološke snovi nenamerno izpuščene v okolje.

18

Vse te nove značilnosti so bile zasnovane, da bi se povečala lastna odgovornost v partnerskih državah in s tem izboljšala trajnost pobude, z drugimi besedami, da bi se povečala verjetnost ohranjanja rezultatov ukrepov tudi po koncu financiranja EU.

19

Regionalno sodelovanje na področju varnosti je ključna značilnost pobude. ESZD in Komisija sta imeli dobre razloge za to, da sta vključili ta element v pobudo in se osredotočili na regionalno sodelovanje:

(a)obravnavana tveganja so po naravi čezmejna, saj se učinek kemičnih nesreč in epidemij, kot je epidemija ptičje gripe, ne ustavi na mejah;

(b)partnerske države so na področju blažitve KBRJ tveganj dosegle različen napredek: regionalno sodelovanje spodbuja najboljše prakse in partnerske države lahko ena od druge pridobivajo znanje.

20

Načrtovane koristi pobude torej niso omejene na izložke projektov. Srečanja sosednjih držav na občutljivih geografskih območjih, kot sta severna Afrika in Bližnji vzhod, zaradi razprav o projektih in njihovega izvajanja so pomembna dodana vrednost, ki že sama po sebi prispeva h kulturi sodelovanja in varnosti.

21

Mednarodna skupnost je pobudo pozdravila. Podprli so jo Varnostni svet ZN¹⁴, globalno partnerstvo skupine G8 (v okviru katerega je bila vzpostavljena delovna skupina za centre odličnosti)¹⁵ in NATO (EU podpira njegov center za KBRJ v Vyskovu na Češkem¹⁶).

Organizacijska ureditev pobude je zapletena, vendar na splošno primerna

22

Struktura pobude je zapletena zaradi številnih akterjev, decentralizirane organizacije, uporabe na svetovni ravni, različnosti regij in partnerskih držav ter tega, da jo skupaj upravljajo organi EU in ZN (glej odstavka 10 in 11). Vendar je ta zapletenost neločljivo povezana s pristopom, ki je bil izbran za pobudo: celovitim, od spodaj navzgor in regionalnim (glej odstavek 17).

23

Izbira izvajalskih organov pobude, Skupnega raziskovalnega središča in Unicri, je bila dobro utemeljena. Skupno raziskovalno središče, ki je interni znanstveni organ Komisije, zagotavlja ustrezno tehnično strokovno znanje, Unicri pa se lahko opira na diplomatsko mrežo ZN, ko se obrača na potencialne partnerske države in jih prepričuje, naj sodelujejo v pobudi. V Prilogi IV je prikazano ozadje izbire obeh izvajalskih organov, njuna področja strokovnega znanja in glavne naloge, ki so jima dodeljene.

24

Kljub velikemu številu sodelujočih organov so njihove vloge in odgovornosti jasno opredeljene in vsak organ ima svojo vlogo (glej odstavka 10 in 11).

25

Partnerske države same izberejo svojo nacionalno kontaktno točko in sestavijo nacionalno ekipo, pri tem pa upoštevajo smernice in priporočila Skupnega raziskovalnega središča in Unicri. Ta avtonomija je bistvenega pomena za to, da sprejmejo pobudo, in je skladna s tem, da je splošni pristop pobude usmerjen v povpraševanje.

26

Pri določanju regij, v katerih naj bi potekala pobuda, sta ESZD in Komisija iz razumljivih razlogov izbrali predvsem regije držav, ki so v sosedstvu držav EU in/ali pridruženih držav (glej Prilogo II). Ker pa so vpletene številne regije in države, lahko povpraševanje po sredstvih za koristne projekte preseže omejena razpoložljiva sredstva. Pojavi se lahko potreba po prednostni razvrstitvi projektov na področjih, ki so najbolj relevantna za varnost EU, da se zagotovi najboljša poraba razpoložljivih sredstev.

27

Regionalni sekretariati (glej odstavek 10) imajo zdaj omejeno tehnično strokovno znanje. Zato težko izpolnjujejo nekatere svoje naloge, kot so pomoč pri razvoju in izpopolnjevanje projektnih predlogov ter lajšanje poznejšega izvajanja projektov.

28

Delegacije EU v partnerskih državah redno prejemajo informacije o pobudi, vendar še nimajo dovolj dejavne vloge. Imajo strokovno znanje za podporo regionalnim sekretariatom in nacionalnim kontaktnim točkam, še bolj pomembno pa je, da imajo strokovno znanje na področju diplomacije, ki bi lahko pomagalo pridobiti in ohraniti politično podporo na visoki ravni v partnerskih državah ter povečati ozaveščenost o udeležbi EU.

Sistemi upravljanja so vzpostavljeni, vendar še obstajajo nekatere pomanjkljivosti

Zamude pri načrtu izvajanja

29

ESZD in EuropeAid pri pripravi načrta izvajanja nista upoštevala zapletenosti, ki je neločljivo povezana s pobudo (glej Prilogo III). Vzpostavljanje struktur v partnerskih državah je trajalo dlje, kot je bilo pričakovano, kar je posledica političnih razmer in različnega obsega nacionalne podpore na visoki ravni, raznolike narave držav partneric in njihovih izkušenj na področju blažitve KBRJ tveganj ter različnega obsega tega, v kolikšni meri so bile že vzpostavljene ustrezne strukture (na primer nacionalne ekipe).

30

Ta zapletenost je povzročila zamude pri imenovanju nacionalnih kontaktnih točk, pa tudi pri ustanovitvi nacionalnih ekip.

31

Načrt izvajanja je med drugim predvideval vrsto ukrepov od ocene potreb, pripravljene s posebej razvitim svežnjem orodij, do nacionalnih akcijskih načrtov, ki naj bi jim sledili projektni predlogi za obravnavanje ugotovljenih potreb.

32

Namen ocene potreb je bil sistematično ugotoviti tveganja, značilna za posamezne države, za vsa področja KBRJ tveganj. Razvoj svežnja orodij je bil načrtovan že v pogodbi med EuropeAid in Unicri iz leta 2010. Zaradi zamud pri izvajanju pobude (glej odstavka 29 in 30) je EuropeAid izvajanje prestavil v svoj letni akcijski program za leto 2012.

33

EuropeAid je menil, da Unicri pri razvoju svežnja orodij ni dovolj upošteval upravnih zmogljivosti partnerskih držav, zato je bil končni izdelek prezapleten. Zaradi tega je nalogo marca 2013 predodelil Skupnemu raziskovalnemu središču, ki je decembra 2013 predložilo novo, preprostejšo različico. Ta je po preizkušanju v treh partnerskih državah postala na začetku leta 2014 v celoti na voljo. Zdaj sta na voljo dva nova svežnja orodij, ki bi morala partnerskim državam pomagati pri pripravi nacionalnih akcijskih načrtov.

34

Po izvedbi ocene potreb bi morali biti pripravljeni nacionalni akcijski načrti, da se predlagajo ukrepi, potrebni za obravnavanje potreb, ugotovljenih na področjih pripravljenosti na nesreče ter njihovega preprečevanja, odkrivanja in blaženja. Do konca leta 2013 je osnutke akcijskih načrtov pripravilo pet partnerskih držav.

35

Zaradi teh zamud se ESZD in EuropeAid nista mogla držati pripravljenega načrta izvajanja. Projekti so se začeli, preden so bile ocenjene potrebe in pripravljeni nacionalni akcijski načrti.

Sistemi za izbiranje in izvajanje projektov so vzpostavljeni, toda pri njih morajo bolj sodelovati partnerske države

36

Večino predlogov o izbiri projektov dajo partnerske države ali regionalni sekretariati, nekatere pa tudi izvajalska organa. Čeprav lahko izvajalska organa s predložitvijo projektnih predlogov morda pobudi dasta nekaj zagona, to ni v skladu s pristopom od spodaj navzgor.

37

Skupno raziskovalno središče pregleda vse predloge in skupaj z EuropeAid zagotovi, da vsebujejo cilje in kazalnike SMART¹⁷. Pri izbiri prvih projektov so EuropeAid, Unicri in Skupno raziskovalno središče predloge spremenili tako, da so nekatere združili in druge izločili, ne da bi o tem vedno obvestili predlagatelje. To je ogrožalo lastno odgovornost držav in škodovalo razvoju pobude.

38

Od maja 2013 lahko sodelujoče partnerske države predlagajo projekte kadar koli, ne več enkrat letno. EuropeAid po razpravi med partnerskimi državami, regionalnimi sekretariati in ustreznimi strokovnjaki odobri vsak predlog posebej. Udeleženci med pogovori zagotovijo, da imajo projektni predlogi regionalno razsežnost. Partnerske države so pozdravile nov pristop, saj pri njem bolj sodelujejo pri postopkih pred sprejetjem odločitve o financiranju projektnega predloga, vendar pa jih skrbi zamuda med projektnimi predlogi in izvajanjem projektov. Vesele so vsakega tovrstnega izboljšanja.

39

Do aprila 2014 je bilo izbranih 40 projektov (glej Prilogo V). Izvajanje prvih se je začelo 1. januarja 2013. Večina se jih nanaša na večanje ozaveščenosti, povezovanje v mreže, prenos znanja, usposabljanje, vzpostavljanje zmogljivosti in okvire za izboljševanje zakonodaje (glej primer v okviru 2).

40

Unicri je v skladu s pravili ZN dobil odgovornost za upravljanje prvih 19 projektov v okviru pobude, vključno z izbiro izvajalcev projektov in sklepanjem pogodb z njimi. Zato je lahko sodelovala katera koli neprofitna organizacija na svetu, ki je imela ustrezno strokovno znanje. Leta 2012 je upravljanje poznejših projektov prevzel EuropeAid, ker so nekatere države članice EU izrazile pomisleke, saj so želele, da bi pri delu bolj sodelovali njihovi lastni strokovnjaki, in hotele poudariti donatorsko vlogo EU.

41

Odkar izvajanje projektov organizira EuropeAid, se konzorciji, ki izvajajo projekte, ustanavljajo tako, da so osredotočeni na agencije, organe in strokovnjake iz držav članic EU. V konzorcijih sodeluje le malo agencij, organov ali strokovnjakov iz partnerskih držav, čeprav imajo včasih bogate izkušnje z zadevnimi temami. To lahko ovira lastno odgovornost pri ukrepih v partnerskih državah in vpliva na trajnost rezultatov projektov. Poleg tega bi bilo za KBRJ zmogljivosti v partnerskih državah dobro, če bi bilo uporabljenega več njihovega lastnega strokovnega znanja, kar je bil eden od glavnih ciljev pobude.

    Okvir 2

  Primer projekta

Naziv
Projekt 5: Knowledge development and transfer of best practice on CBRN import/export monitoring (razvoj znanja in prenos najboljše prakse pri spremljanju KBRJ uvoza/izvoza)

Ciljno območje
Območje Afrike ob atlantski obali, srednja Azija, Bližnji vzhod in severna Afrika

Izvajalec
Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (zvezni urad za gospodarstvo in nadzor izvoza – BAFA), Nemčija

Datum
1. 1. 2013–31. 12. 2014

Proračun (v EUR)
1 440 000

Cilji

1.Okrepiti zmogljivosti držav na področju nadzora uvoza/izvoza z razvijanjem postopkov in smernic, namenjenih preprečevanju nezakonitih čezmejnih pošiljk nevarnih KBRJ snovi.

2.Vzpostaviti zaupanje med subjekti, agencijami itd., ki sodelujejo na področju regulacije uvoza/izvoza na nacionalni in regionalni ravni.

3.Razviti trajnostni sistem za izmenjavo znanja, ki bi se uporabljal za številne države in vladne strukture ter temeljil na prosto dostopnih svežnjih orodij za KBRJ uvoz/izvoz.

4.Izboljšati regionalno sodelovanje med agencijami in standardizacijo z mednarodnimi postopki in smernicami za nadzor uvoza/izvoza.

Med izvajalskima organoma in organoma odločanja poteka dvostransko sodelovanje, ni pa foruma za širše strateško sodelovanje

42

V začetni fazi je bil ustanovljen usklajevalni odbor, ki je združeval predstavnike organov odločanja (ESZD in EuropeAid) in izvajalskih organov (Skupno raziskovalno središče in Unicri) zaradi razprave o tekočem procesu vzpostavljanja pobude, vključno z regionalnimi prednostnimi nalogami, izbiro projektov, ki naj bi jih vodil Unicri, in drugimi zadevami. Po zaključku izbiranja projektov Unicri je odbor nehal obstajati. Od takrat sodelujoči subjekti sodelujejo večinoma dvostransko.

43

Več zadevnih organov je izrazilo mnenje, da bi bilo mogoče izboljšati njihovo medsebojno sodelovanje, usklajevanje in komunikacijo, na primer z obuditvijo usklajevalnega odbora kot foruma za širše strateško sodelovanje. Odbor bi pomagal pri časovno učinkovitejšem razjasnjevanju vprašanj in določanju prednostnih nalog, kar bi zmanjšalo potrebo po številnih dvostranskih razpravah.

44

Poleg pobude za centre odličnosti obstajajo tudi drugi načini za financiranje projektov, povezanih s KBRJ, npr. v okviru Mednarodne agencije za jedrsko energijo ali agencij v državah članicah EU.

45

Komisija nima skupnega pregleda nad vsemi projekti, financiranimi iz instrumentov na področju varnostne politike, ter nad blažitvami KBRJ tveganj, ki jih financirajo drugi donatorji.

Vzpostavljen je bil sistem spremljanja

46

EuropeAid je za pobudo vzpostavil sistem spremljanja, ki temelji na ključnih kazalnikih smotrnosti in učinka. Poleg tega ob pomoči GD Skupno raziskovalno središče in Unicri spremlja projekte. Letno poročilo o dejavnostih EuropeAid zagotavlja tudi informacije o izvajanju pobude.

47

GD Skupno raziskovalno središče je oblikoval dobro pripravljeno in izčrpno spletno stran, ki deležnikom zagotavlja posodobljene informacije o projektnih predlogih ter izbiri in izvajanju projektov.

48

Svet v dokumentu „Polletno poročilo o napredku pri izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje“¹⁸ poroča o blaženju KBRJ tveganj in med drugim tudi o pobudi za centre odličnosti.

49

Glede na to, da so se projekti začeli šele leta 2013 (glej odstavek 39), je prezgodaj za ocenjevanje uspešnosti vzpostavljenega sistema spremljanja.

13To je znano kot „trajnost“ ukrepov, ki jih financirajo donatorji.

14Izjava Varnostnega sveta ZN v podporo centrom odličnosti EU, 12. april 2012.

15„Global partnership: against the spread of materials and weapons of mass destruction: President's report for 2013“ (Globalno partnerstvo proti širjenju orožja in sredstev za množično uničevanje: poročilo predsednika o letu 2013), Ministrstvo za zunanje zadeve in zadeve Commonwealtha, London, december 2013.

16Za več informacij glej http://www.jcbrncoe.cz/.

17SMART pomeni specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno določeni.

18Zadnje tako poročilo je bilo objavljeno v Uradnem listu C 54, 25.2.2014.

Zaključki in priporočila

Zaključki

50

Sodišče je glede splošnega revizijskega vprašanja prišlo do zaključka, da lahko pobuda za centre odličnosti EU za KBRJ uspešno prispeva k blaženju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj iz držav zunaj EU, vendar je treba nekatere elemente še dokončno oblikovati.

51

Glede treh podvprašanj je Sodišče prišlo do naslednjih zaključkov:

(a)koncept pobude temelji na temeljiti analizi in obravnava pomanjkljivosti, ugotovljene v nekdanjem programu TACIS. Celovitost pristopa, njegova usmerjenost v povpraševanje in izrazita osredotočenost na regionalno sodelovanje zagotavljajo dolgoročno odzivanje na prednostne naloge, opredeljene v evropski varnostni strategiji in strategiji EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki še niso bile obravnavane. V okviru pobude je načrtovano sodelovanje vseh deležnikov v partnerskih državah v zelo zgodnji fazi, da se prispeva k trajnosti pobude in lastni odgovornosti držav članic v številnih zadevnih regijah;

(b)organizacijska ureditev pobude je kljub zapletenosti na splošno primerna, vendar je potrebnih nekaj prilagoditev. Izbira dveh izvajalskih organov in izbira regij sta bili dobro utemeljeni. Vsak sodelujoči organ ima svojo vlogo. Po drugi strani pa regionalnim sekretariatom primanjkuje tehničnih zmogljivosti, delegacije EU pa svojega položaja ne uporabljajo dovolj za krepitev politične podpore v partnerskih državah in vzdrževanje stikov z državami članicami EU;

(c)vzpostavljen je ustrezen sistem upravljanja, ki začenja delovati, vendar pa so pri nekaterih elementih pobude nastale zamude. Pri prvotnem načrtu izvajanja ni bila dovolj upoštevana zapletenost, ki je neločljivo povezana s pobudo. Zato načrta izvajanja ni bilo mogoče izvajati v celoti, saj na začetku izbiranja projektov še niso bili končani ključni elementi, kot so ocene potreb. V zgodnejši fazi pobude partnerske države niso dovolj sodelovale pri izbiri projektov. Nekateri projekti potekajo in vzpostavljeni so bili sistemi spremljanja. Sodišče je ugotovilo, da sodelovanje med organoma odločanja (ESZD in EuropeAid) na eni strani ter izvajalskima organoma (Skupno raziskovalno središče in Unicri) na drugi strani poteka samo na dvostranski ravni.

Priporočila

52

Glede sedanje strukture pobude naj ESZD in Komisija:

οosredotočita financiranje EU na območja, ki so najbolj pomembna za varnost EU, da bodo koristi kar najbolj neposredne;

οpovečata zmogljivosti regionalnih sekretariatov z dodanim tehničnim znanjem;

οpovečata vlogo delegacij EU, zlasti v državah, v katerih je bil ustanovljen regionalni sekretariat.

53

Glede upravljanja projektov naj Komisija:

οsprejme ukrepe, s katerimi partnerske države ne bodo sodelovale le na začetku projektov, pač pa tudi pri njihovem izvajanju. To bi povečalo lastno odgovornost za ukrepe in zagotovilo njihovo trajnost;

οnadaljuje prizadevanja za izboljšanje postopkov, da se zmanjša časovna vrzel med projektnimi predlogi in izvajanjem projektov;

οizboljša sodelovanje med organoma odločanja in izvajalskima organoma, na primer z obuditvijo usklajevalnega odbora.

To poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi g. Karel PINXTEN, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 7. oktobra 2014.

Za Računsko sodišče

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsednik

Priloga

Priloga I

Struktura pobude

Priloga II

Seznam regionalnih sekretariatov

Kratica | Regija | Sodelujoče države
SEA | jugovzhodna Azija | Brunej, Kambodža, Indonezija, Laos, Malezija, Mjanmar, Filipini, Singapur, Tajska, Vietnam
AAF | območje Afrike ob atlantski obali | Slonokoščena obala, Gabon, Liberija, Mavretanija, Maroko, Senegal, Togo
NA | severna Afrika | Alžirija, Libija, Maroko, Tunizija
SEE | jugovzhodna Evropa, južni Kavkaz, Moldavija in Ukrajina | Albanija, Armenija, Bosna in Hercegovina, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Gruzija, Moldavija, Črna gora, Srbija, Ukrajina
CA | srednja Azija | Kirgizistan, Tadžikistan, Uzbekistan
ME | Bližnji vzhod | Irak, Jordanija, Libanon
ECA | vzhodna in srednja Afrika | Burundi, Demokratična republika Kongo, Gana, Kenija, Ruanda, Sejšeli, Uganda, Zambija

Pogajanja potekajo:

GCC
Svet za sodelovanje v Zalivu
še ni določeno

Priloga III

Posamezne komponente pobude in sodelujoči organi

Priloga IV

Izvajalska organa pobude

GD Skupno raziskovalno središče
Unicri

Polni naziv
Generalni direktorat Skupno raziskovalno središče
Medregijski raziskovalni inštitut Združenih narodov za kriminal in pravico

Sedež
Bruselj, Belgija; poleg tega sedem raziskovalnih inštitutov drugje
Torino, Italija

Področje delovanja
znanstvene raziskave, prvotno s posebno osredotočenostjo na jedrska in radiološka vprašanja
preprečevanje kriminala in kazensko pravosodje

Spletna stran
http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10
http://www.unicri.it/

Razlogi izbire za organ izvajanja pobude

–relevantno tehnično znanje

–uspešno sodelovanje v predhodnih programih

–mednarodno priznan strokovni organ za zadevno področje

–izkušnje z upravljanjem projektov

–strokovno znanje v zvezi z vprašanji, povezanimi s kriminalom in pravosodjem

–znanje o vzpostavljanju zmogljivosti v državah, ki niso članice EU

–predhodno sodelovanje z Evropsko komisijo

–sodelovati mora organ ZN, saj se pobuda dotika vprašanj na področju varnosti, ki so za partnerske države občutljiva

Glavne naloge v okviru pobude

–zagotavljanje tehnične in znanstvene podpore

–pomoč pri pripravi projektnih predlogov, vključno z zasnovo tehničnih specifikacij

–podpora EuropeAid pri izbiranju projektov

–vzpostavljanje in ohranjanje mehanizmov spremljanja za projekte in pobudo kot celoto

–opravljanje ocen potreb skupaj s partnerskimi državami

–metodološka priprava

–ustanovitev regionalnih sekretariatov, vključno z zagotavljanjem stalnih uslužbencev

–pomoč pri vzpostavljanju struktur v partnerskih državah (nacionalne kontaktne točke, nacionalne ekipe)

–priprava nacionalnih akcijskih načrtov skupaj s partnerskimi državami

–organizacija regionalnih okroglih miz, ki zagotavljajo regionalno sodelovanje in pomagajo pri pripravi projektnih predlogov

Priloga V

Seznam projektov, ki so v izvajanju v okviru pobude¹

Številka projekta
Naziv
Obdobje izvajanja
Proračun v EUR
Države/regije (za kratice glej Prilogo II)

PROJEKT 040
Strengthening health laboratories to minimize potential biological risks (krepitev zdravstvenih laboratorijev zaradi čim večjega zmanjšanja morebitnih bioloških tveganj)
1. 1. 2014–31. 12. 2016
4 495 712
CA, ME, SEE

PROJEKT 039
Strengthening health security at ports, airports and ground crossings (krepitev varovanja zdravja v pristaniščih, na letališčih in kopenskih mejnih prehodih)
23. 7. 2013–22. 7. 2015
1 500 000
CA, ME, NA, SEE

PROJEKT 038
Export control outreach for dual use items (ozaveščanje glede nadzora izvoza blaga z dvojno rabo)
1. 1. 2014–31. 12. 2015
2 500 000
CA, ME

PROJEKT 037
MEDILABSECURE – Establishment of networks of human and animal virology laboratories and of medical entomology (vzpostavitev mrež viroloških laboratorijev za ljudi in živali ter medicinsko entomologijo)
6. 1. 2014–5. 1. 2018
3 626 410
ME, NA, SEE

PROJEKT 036
Further development and consolidation of the Mediterranean Programme for Intervention Epidemiology Training (nadaljnji razvoj in utrditev sredozemskega programa za usposabljanje na področju intervencijske epidemiologije – MediPIET)
1. 1. 2014–31. 12. 2017
6 400 000
ME, NA, SEE

PROJEKT 035
Management of hazardous chemical and biological waste (ravnanje z nevarnimi kemičnimi in biološkimi odpadki)
1. 1. 2014–30. 6. 2017
3 871 800
AAF, NA

PROJEKT 034
Strengthening capacities in CBRN response and in chemical and medical emergency (krepitev zmogljivosti za odzivanje na področju KBRJ ter na kemične nesreče in medicinske nujne primere)
1. 1. 2014–31. 12. 2016
3 914 034
ME

PROJEKT 033
Strengthening the national CBRN legal framework and provision of specialized and technical training to enhance CBRN preparedness and response capabilities (krepitev nacionalnega pravnega okvira za KBRJ področje ter zagotavljanje specialističnega in tehničnega usposabljanja za krepitev pripravljenosti in zmogljivosti odzivanja na področju KBRJ)
15. 9. 2013–14. 9. 2016
2 699 069
AAF, ECA

PROJEKT 032
Establishment of a Mediterranean Programme for Intervention Epidemiology Training (vzpostavitev sredozemskega programa za usposabljanje na področju intervencijske epidemiologije – MediPIET)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
440 000
AAF, ME, NA, SEE

PROJEKT 031
Network of universities and institutes for raising awareness on dual-use concerns of chemical materials (mreža univerz in institutov za ozaveščanje o težavah z dvojno rabo kemičnih snovi)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
800 000
mednarodno

PROJEKT 030
Network of Excellence for Nuclear Forensics in South East Asia Region (mreže odličnosti za jedrsko forenziko v jugovzhodni Aziji)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
600 000
SEA

PROJEKT 029
Regional Human Resource Development for Nuclear Safety, Security, and Safeguards Management through a University Master’s Programme carried out in Thailand (regionalni razvoj človeških virov za upravljanje jedrske varnosti, zaščite in varovalnih ukrepov z univerzitetnim magistrskim programom na Tajskem)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
340 000
SEA

PROJEKT 028
Supporting development of an integrated national security system for nuclear and radioactive materials (podpora razvoju integriranega nacionalnega varnostnega sistema za jedrske in radioaktivne snovi)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
1 000 000
SEA

PROJEKT 027
Bio-risk management (obvladovanje biološkega tveganja)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
480 000
države v SEA

PROJEKT 026
Prerequisite to strengthening CBRN national legal frameworks (predpogoji za krepitev nacionalnih pravnih okvirov za KBRJ področje)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
300 000
Libanon, Tunizija

PROJEKT 025
Knowledge development and transfer of best practice on bio-safety/bio-security/bio-risk management (razvoj znanja in prenos najboljše prakse pri biološki varnosti/biološki zaščiti/obvladovanju biološkega tveganja)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
480 000
ME

PROJEKT 024
Development of a methodology for RN materials detection, management and protection of the public (razvoj metodologije za zaznavanje in obvladovanje radioaktivnih in jedrskih snovi ter varstvo javnosti)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
600 000
Mavretanija, Maroko, Senegal

PROJEKT 023
Building capacity to identify and respond to threats from chemical, biological, radiological and nuclear substances (vzpostavljanje zmogljivosti za ugotavljanje grožnje kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi in odzivanje nanje)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
500 000
države Balkana, ME, NA in SEA

PROJEKT 022
Provision of specialized technical training to enhance the first responders’ capabilities in case of CBRN incidents (zagotavljanje specializiranega tehničnega usposabljanja za krepitev zmogljivosti tistih, ki se prvi odzovejo ob KBRJ incidentih)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
700 000
AAF, SEA

PROJEKT 021
Building regional border control capacity to identify and detect CRN materials (vzpostavljanje regionalnih zmogljivosti za nadzor meja zaradi prepoznavanja in zaznavanja KRJ snovi)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
700 000
AAF, SEA

PROJEKT 019
Development of procedures and guidelines to create and improve secure information management systems and data exchange mechanisms for CBRN materials under regulatory control (razvoj postopkov in smernic za vzpostavitev in izboljšanje sistemov za varno upravljanje informacij in mehanizmov za izmenjavo podatkov za KBRJ snovi pod regulativnim nadzorom)
3. 1. 2013–2. 1. 2015
400 000
mednarodno

PROJEKT 018
International Network of universities and institutes for raising awareness on dual-use concerns in bio-technology (mednarodna mreža univerz in institutov za ozaveščanje o težavah z dvojno rabo na biotehnološkem področju)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
399 719
mednarodno

PROJEKT 017
Establishing a National Response Plan in Ghana and Kenya for responding to unauthorized events involving chemical, biological, radiological and nuclear (CBRN) materials (priprava nacionalnih načrtov za odzivanje v Gani in Keniji, namenjenih odzivanju na nedovoljene dogodke, povezane s kemičnimi, biološkimi in jedrskimi (KBRJ) snovmi)
15. 5. 2013–14. 5. 2015
240 000
Gana in Kenija

PROJEKT 016
Supporting development of an integrated national nuclear security system (podpora razvoju integriranega nacionalnega sistema za jedrsko varnost)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
400 000
NA

PROJEKT 015
Strengthening laboratory bio-safety and bio-security through development of a laboratory iso-bank system (krepitev biološke varnosti in biološke zaščite v laboratorijih z razvojem laboratorijskega sistema „iso-bank“)
razpis poteka
480 000
države v SEA

PROJEKT 014
Provision of specialized and technical training to enhance the first response capabilities (zagotavljanje specialističnega in tehničnega usposabljanja za krepitev zmogljivosti tistih, ki se prvi odzovejo ob incidentih)
4. 1. 2013–3. 1. 2015
400 000
SEE

PROJEKT 013
Capacity building and raising awareness for identifying and responding to threats from chemical, biological, radiological and nuclear materials in Sub Saharan African countries (vzpostavljanje zmogljivosti in ozaveščanje v zvezi z ugotavljanjem grožnje kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi in odzivanjem nanje v državah podsaharske Afrike)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
319 924
ECA

PROJEKT 012
Sharing experience between EU and South East Asian countries on the reinforcement of legislations and regulations in the field of bio-safety and bio-security, as well as relevant laboratories management systems through Regional Centre of Excellence - phase 2 (izmenjava izkušenj med državami EU in jugovzhodne Azije o krepitvi zakonodaje in predpisov na področju biološke varnosti in biološke zaščite ter relevantnih sistemov za upravljanje laboratorijev preko regionalnega centra odličnosti – faza 2)
4. 1. 2013–3. 1. 2015
320 000
države v SEA

PROJEKT 011
Promoting good practice and inter-agency procedures for assessing the risks of chemical, biological, radiological and nuclear misuse (spodbujanje dobre prakse in medagencijskih postopkov za ocenjevanje tveganj kemične, biološke, radiološke in jedrske zlorabe)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
1 915 452
države v NA, na Balkanu, v ME, SEA

PROJEKT 010
Development of e-learning courses for CBRN risk mitigation (razvoj tečajev e-učenja na področju blaženja KBRJ tveganj)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
388 451
mednarodno

PROJEKT 009
National Response Plan in Lebanon for CBRN Events (nacionalni načrt za odzivanje na dogodke, povezane s KBRJ, v Libanonu)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
159 900
Libanon

PROJEKT 008
Prerequisite to strengthening CBRN national legal frameworks (predpogoji za krepitev nacionalnih pravnih okvirov za KBRJ področje)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
800 000
države v SEA

PROJEKT 007
Guidelines, procedures and standardisation on bio-safety/bio-security (smernice, postopki in standardizacija pri biološki varnosti/biološki zaščiti)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
1 199 576
države v SEA, na Balkanu, Moldavija

PROJEKT 006
Knowledge development and transfer of best practice on chemical and biological waste management (razvoj znanja in prenos najboljše prakse pri ravnanju s kemičnimi in biološkimi odpadki)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
480 000
SEA

PROJEKT 005
Knowledge development and transfer of best practice on CBRN import/export monitoring (razvoj znanja in prenos najboljše prakse pri spremljanju KBRJ uvoza/izvoza)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
1 440 000
AAF, CA, ME, NA

PROJEKT 004
Knowledge development and transfer of best practice on inter-agency CBRN response (razvoj znanja in prenos najboljše prakse glede medagencijskega odzivanja na KBRJ)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
959 675
SEA, SEE

PROJEKT 003
Knowledge development and transfer of best practice on bio-safety/bio-security/bio-risk management (razvoj znanja in prenos najboljše prakse pri biološki varnosti/biološki zaščiti/obvladovanju biološkega tveganja)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
1 920 000
AAF, NA, SEA, SEE

PROJEKT 002
Building capacity to identify and respond to threats from chemical, biological, radiological and nuclear substances (vzpostavljanje zmogljivosti za ugotavljanje grožnje kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi in odzivanje nanje)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
160 000
države Balkana

PROJEKT 001
Identification and strengthening forensic capacities in the area of prevention of organized crime and illicit trafficking of chemical agents, including training and equipment for front line customs officers (ugotavljanje in krepitev forenzičnih zmogljivosti na področju preprečevanja organiziranega kriminala in nedovoljenega prometa s kemičnimi agensi, vključno z usposabljanjem in opremo za carinske uradnike, ki neposredno delajo na tem področju)
1. 1. 2013–31. 12. 2014
640 000
države Balkana

PILOTNI PROJEKT 2
Pilotni projekt 2 – Reinforcement of legislations and regulations in the field of bio-safety, bio-security and laboratory management systems (okrepitev zakonodaje in predpisov na področju biološke varnosti in biološke zaščite ter relevantnih sistemov za upravljanje laboratorijev)
1. 1. 2011–30. 11. 2012
375 000
države v SEA

PILOTNI PROJEKT 1
Pilotni projekt 1 – Capacity building in countering illicit nuclear trafficking (vzpostavljanje zmogljivosti na področju boja proti nedovoljenemu prometu z jedrskimi snovmi)
1. 1. 2011–30. 6. 2012
375 000
države v SEA

1 http://www.cbrn-coe.eu/Projects.aspx.

Odgovor Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije

Povzetek

VII

Komisija in ESZD pozdravljata sklepe Računskega sodišča in se strinjata, da je treba nekatere elemente pobude finalizirati. Dober napredek je bil dosežen pri izvajanju pobude, ki temelji na prostovoljnem pristopu od spodaj navzgor, za katerega bo potreben čas, da se bo dosegla raven zrelosti, in katerega bi bilo treba stalno nadalje razvijati. Uporabljajo se vsa potrebna orodja, npr. vzpostavitev potrebnih struktur v večini regij, organizacija okroglih miz, vprašalnik za ocenjevanje potreb, financiranje projektov v različnih regijah, ukrepi za spremljanje izvajanja in ocenjevanja projektov ter različna orodja za prepoznavnost. Poleg tega se organizirajo redna srečanja s partnerskimi državami, izvajalskimi agencijami in mednarodnimi organizacijami ter kontaktnimi točkami držav članic EU. Prvi nacionalni akcijski načrti se razvijajo v petih pilotnih državah. Z drugimi prizadevanji se privabljajo dodatne partnerske države k sodelovanju v programu. Več kot 20 novih partnerskih držav je izrazilo zanimanje za sodelovanje v programu. Ob upoštevanju vseh teh elementov in mrež, ki so bile ustvarjene, lahko pobuda doseže višje ravni pri zagotavljanju boljše varnosti in obvladovanju tveganja za EU in sodelujoče države.

VIII

Pobuda poleg izpolnjevanja ciljev evropske varnostne strategije in strategije EU za boj proti kriminalnim dejavnostim, ki so povezane z neširjenjem orožja za množično uničevanje, zmanjšuje tveganja kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih (v nadaljnjem besedilu: CBRN) groženj, ki jih povzroči človek ali pa so naravnega izvora. Pri obstoju tveganj orožja za množično uničevanje pobuda krepi ukrepe za preprečevanje širjenja, glede na geografsko področje uporabe pobude pa je podpora zagotovljena tudi pri pojavu širših CBRN tveganj.

IX

Komisija in Unicri zagotavljata različno, a dopolnjujočo podporo programa za pobudo. Skupina za upravljanje zagotavlja podporo za vprašanja upravljanja, kot in kadar je to potrebno. Pomoč na kraju samem bo zagotovljena za številne regionalne sekretariate, zlasti za tiste, ki delujejo v državah pristopnicah, državah kandidatkah in sosednjih državah.

Zdaj ko so vzpostavljene mreže, namerava Komisija izboljšati tehnične zmogljivosti, kjer se to lahko najbolje izkoristi. Delegacije EU imajo vse pomembnejšo vlogo pri podpori pobude. Zdaj ko je vzpostavljena prostovoljna osnova za sodelovanje od spodaj navzgor, se lahko uporabi podpora delegacij, ne da bi veljala za gonilo regionalnega sodelovanja.

X

Razlika v zmogljivosti partnerskih držav, da razvijejo pobudo, je povzročila nekoliko neenakomeren razvoj.

XI

Komisija in ESZD se zahvaljujeta Računskemu sodišču za priporočila, ki bodo okrepila notranja prizadevanja za izboljšanje pobude.

Ugotovitve

21

Prostovoljni pristop pobude od spodaj navzgor velja za model spodbujanja sodelovanja pri kompleksnih vprašanjih, povezanih z varnostjo.

26

Izbira regij je bila rezultat celovitega pristopa, pri čemer so ESZD, Komisijo in države regij podpirale države članice EU, ki so pri izbiri sodelovale s pošiljanjem strokovnjakov, ki jih je plačala Komisija.

Očitno je, da je bila prednost dana državam pristopnicam in državam kandidatkam ter državam, ki so vključene v sosedsko politiko EU. Pomena tveganj in groženj v drugih regijah se ne sme podcenjevati, kot je pokazala nesreča v Fukušimi in nedavni izbruh ebole ter pandemij, ki izvirajo iz jugovzhodne Azije. Pobuda je prožna, kar omogoča njen učinkovit odziv na svetovne in nastajajoče grožnje.

27

Pomoč na kraju samem bo zagotovljena za številne regionalne sekretariate, zlasti za tiste, ki delujejo v državah pristopnicah, državah kandidatkah in sosednjih državah. Sprejemajo se ukrepi, ki bodo olajšali ta proces.

28

To je prednostna naloga nadaljnjih ukrepov za ESZD in EuropeAid, razvijamo pa orodja, ki bodo delegacijam in veleposlaništvom držav članic omogočila, da bodo lažje podprli pobudo.

29

Razlika v zmogljivosti partnerskih držav, da razvijejo pobudo, je povzročila nekoliko neenakomeren razvoj. Dajanje prednosti nekaterim regijam na podlagi prednostnih nalog EU v zvezi z varnostjo in zmogljivosti partnerjev je bil pristop, s katerim je bil obravnavan ta posebni okvir izvajanja.

34

Vse dejavnosti v okviru pobude so na prostovoljni osnovi. Partnerske države se odločijo, ali želijo razviti nacionalni akcijski načrt na področju CBRN ali ne.

35

Projekt financiranja sam po sebi ni odvisen od izvedbe vprašalnika za ocenjevanje potreb in/ali vzpostavitve nacionalnega akcijskega načrta. V nekaterih primerih Komisija ukrepa na podlagi posebnih zahtev partnerskih držav, da je treba rešiti nujen prednostni problem v povezavi s potrebami za zmanjšanje CBRN tveganja.

36

Izvajalske agencije so projekte predlagale samo v začetnih fazah pobude. To se je dogajalo, ko so obstajale nujne in očitne potrebe, ki jih je bilo mogoče pričakovati, medtem ko so bili vidiki pobude od spodaj navzgor v začetnih fazah razvoja.

37

Po prvih izkušnjah so bili sprejeti številni ukrepi za izboljšanje komunikacije s partnerskimi državami o zahtevah po kakovosti projektov, povezanih s CBRN, ki so upravičeni do financiranja EU. O ciljih in merilih za financiranje se zdaj redno razpravlja na sejah okroglih miz v regijah, na srečanju z vodji regionalnih sekretariatov ter na srečanju z nacionalnimi kontaktnimi točkami CBRN. Predhodno prejeti predlogi projektov so bili pogosto preveč omejeni na področju uporabe in pogosto samo nacionalnega, ne pa regionalnega značaja. Skupno raziskovalno središče je podrobno spremljalo vse spremembe predlogov projektov. Vsi prvotni predlogi projektov so v registru in se lahko kadar koli ponovno pregledajo.

38

V primerjavi z drugimi programi so roki razmeroma kratki zaradi tako imenovanega pravila N+1, ki se uporablja za pobudo. V povprečju se projekt začne 15 mesecev po sklepu Komisije o letnem delovnem programu.

40

Izboljšanje prepoznavnosti pobude EU ostaja pomembna prednostna naloga Komisije in ESZD.

41

Sprejetih je bilo tudi nekaj ukrepov za spodbujanje večje udeležbe partnerskih držav pri delu, na primer s predlogi za konzorcije, odgovorne za izvajanje, da se vključi lokalno strokovno znanje.

Skupni odgovor na odstavka 42 in 43

Ponovna vzpostavitev usklajevalnega odbora bi morala olajšati širše sodelovanje ter bi se morala osredotočiti na strateške usmeritve in težave pri izvajanju. Oblika je lahko različna, ker je treba v razpravah z izvajalskimi partnerji, npr. Unicri, upoštevati finančne uredbe Komisije.

Vendar je še vedno potrebno dvostransko sodelovanje, da bi se podrobno razpravljalo o nekaterih vprašanjih, npr. o pogodbenih in finančnih vprašanjih.

45

Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za usklajevanje dejavnosti EU na področju CBRN znotraj in zunaj Evropske unije.

Usklajevanje poteka v različnih forumih, npr. akcijski načrt EU na področju CBRN, različni delovni odbori na ravni Sveta, globalno partnerstvo G8/G7 (ki vključuje glavne stranke in partnerje, vključno s tistimi iz mednarodnih organizacij: IAEA; Svetovna zdrav-stvena organizacija, Odbor 1540; OPCW, ISTC in STCU) ali Svetovna pobuda za boj proti jedrskemu terorizmu (pobuda, ki sta jo vzpostavili Ruska federacija in Združene države Amerike). Zaradi teh dejavnosti usklajevanja ima Komisija globalen pregled v največjem možnem obsegu.

Sklepne ugotovitve in priporočila

50

Komisija in ESZD pozdravljata poročilo Računskega sodišča o centrih odličnosti EU CBRN. Potreben je pristop, ki temelji na povpraševanju, in regionalni pristop, ki je zelo koristen za naše institucije.

51 (a)

Sklepe Računskega sodišča pozdravljamo. Obstajajo elementi pobude, ki jih je treba finalizirati. Dober napredek je bil dosežen pri izvajanju pobude, ki temelji na prostovoljnem pristopu od spodaj navzgor, za katerega bo potreben čas, da se bo dosegla raven zrelosti, in ki bi ga bilo treba stalno nadalje razvijati. Uporabljajo se vsa potrebna orodja, npr. vzpostavitev potrebnih struktur v večini regij, organizacija okroglih miz, vprašalnik za ocenjevanje potreb, financiranje projektov v različnih regijah, ukrepi za spremljanje izvajanja in ocenjevanja projektov ter različna orodja za prepoznavnost. Poleg tega se organizirajo redna srečanja s partnerskimi državami, izvajalskimi agencijami in mednarodnimi organizacijami ter kontaktnimi točkami držav članic EU. Prvi nacionalni akcijski načrti se razvijajo v petih pilotnih državah. Z drugimi prizadevanji se privabljajo dodatne partnerske države k sodelovanju v programu. Več kot 20 novih partnerskih držav je izrazilo zanimanje za sodelovanje v programu. Ob upoštevanju vseh teh elementov in mrež, ki so bile ustvarjene, lahko pobuda doseže višje ravni pri zagotavljanju boljše varnosti in obvladovanju tveganja za EU in sodelujoče države.

51 (b)

Komisija in Unicri zagotavljata različno, a dopolnjujočo podporo programa za pobudo. Skupina za upravljanje zagotavlja podporo za vprašanja upravljanja, kot in kadar je to potrebno. Pomoč na kraju samem bo zagotovljena za številne regionalne sekretariate, zlasti za tiste, ki delujejo v državah pristopnicah, državah kandidatkah in sosednjih državah.

Zdaj ko so vzpostavljene mreže, namerava Komisija izboljšati tehnične zmogljivosti, kjer se to lahko najbolje izkoristi. Delegacije EU imajo vse pomembnejšo vlogo pri podpori pobude. Zdaj ko je vzpostavljena prostovoljna osnova za sodelovanje od spodaj navzgor, se lahko uporabi podpora delegacij.

51 (c)

V nekaterih pogledih je bil različen napredek neizogiben, vendar je zdaj, ko so vzpostavljena orodja, izvajanje programa bolj enotno, čeprav bo napredek po regijah ostal različen. Preučujejo se načini, kako zagotoviti, da bi se dobro dvostransko sodelovanje med organi odločanja in dobro dvostransko sodelovanje med izvajalskimi partnerji lahko razširilo na vse štiri organe.

52 Prva alinea

Komisija in ESZD sprejmeta priporočilo. Pobuda je prožna, kar omogoča njen učinkovit odziv na svetovne in nastajajoče grožnje.

52 Druga alinea

Komisija in ESZD sprejmeta priporočilo. Pomoč na kraju samem bo zagotovljena za številne regionalne sekretariate, zlasti za tiste, ki delujejo v državah pristopnicah, državah kandidatkah in sosednjih državah. Sprejmejo se ukrepi, ki bodo olajšali ta proces.

52 Tretja alinea

Komisija in ESZD sprejmeta priporočilo. To je prednostna naloga nadaljnjih ukrepov za ESZD in Komisijo, razvijamo pa orodja, ki bodo delegacijam in veleposlaništvom držav članic omogočila, da bodo lažje podprli pobudo.

53 Prva alinea

Komisija in ESZD sprejmeta priporočilo. Konzorciji, odgovorni za izvajanje, se spodbujajo, da bi v izvedbo projektov vključili lokalno strokovno znanje.

53 Druga alinea

Komisija in ESZD sprejmeta priporočilo. V primerjavi z drugimi programi so roki razmeroma kratki zaradi tako imenovanega pravila N+1, ki se uporablja za pobudo. V povprečju se projekt začne 15 mesecev po sklepu Komisije o letnem delovnem programu. Komisija si bo prizadevala za nadaljnje zmanjšanje časovne vrzeli.

53 Tretja alinea

Komisija in ESZD sprejmeta priporočilo. Usklajevalni odbor, ki se osredotoča na strateška vprašanja in težave pri izvajanju, bo ponovno vzpostavljen. Njegova oblika je lahko različna, ker je treba v razpravah z izvajalskimi partnerji, npr. Unicri, upoštevati finančne uredbe Komisije.

QJ-AB-14-017-SL-E  ISSN 1977-5784

Evropska unija je maja 2010 uvedla pobudo za centre odličnosti na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi (KBRJ). Pobuda je zasnovana za krepitev institucionalne zmogljivosti držav, ki niso članice EU, za blaženje KBRJ tveganj, ki bi lahko pomenila grožnjo za EU, če se z njimi ne bi spopadali.

Sodišče je pri reviziji ocenilo, ali lahko pobuda za centre odličnosti EU za KBRJ uspešno prispeva k blaženju tovrstnih tveganj iz držav zunaj EU. Prišlo je do zaključka, da lahko uspešno prispeva k blaženju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj iz držav zunaj EU, vendar je treba nekatere elemente še dokončno oblikovati. Sodišče izreka številna priporočila, ki bi jih morali Evropska služba za zunanje delovanje in Komisija upoštevati pri nadaljnjem razvoju pobude in zagotovitve njene trajnosti.