ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Тел.: +352 4398-1

Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu

Интернет страница: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в интернет (http://europa.eu).

Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2015 г.

Print | ISBN 978-92-872-2432-3 | ISSN 1831-0974 | doi:10.2865/578486 | QJ-AB-15-006-BG-C
PDF | ISBN 978-92-872-2438-5 | ISSN 1977-5814 | doi:10.2865/267585 | QJ-AB-15-006-BG-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2429-3 | ISSN 1977-5814 | doi:10.2865/368687 | QJ-AB-15-006-BG-E

© Европейски съюз, 2015 г.

Възпроизвеждането е разрешено при посочване на източника.

За използването или възпроизвеждането на фигура 1 е необходимо да се свържете пряко с притежателя на авторските права за получаване на разрешение.

КАК ДА СЕ СДОБИЕМ С ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ЕС?

Безплатни публикации:

•един екземпляр:
чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•повече от един екземпляр или постери/карти:
от представителствата на Европейския съюз (http://ec.europa.eu/represent_bg.htm),
от делегациите в страни извън Европейския съюз (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),
от делегациите в страни извън Европейския съюз (http://europa.eu/europedirect/index_bg.htm),
или като се обадите на 00 800 6 7 8 9 10 11 (безплатен номер в ЕС) (*).

(*)Информацията, както и повечето обаждания са безплатни (възможно е обажданията от мрежата на някои оператори, от обществени телефони или от хотели да бъдат таксувани).

Платени публикации:

•чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

BG
2015

№ 02

Специален доклад

Финансиране от ЕС на
пречиствателни станции за
градски отпадъчни води
в басейна на река Дунав:
необходими са допълнителни
усилия при подпомагането на
държавите членки за
постигане на целите на
политиката на ЕС в областта
на отпадъчните води

(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)

Одитен екип

Специалните доклади на ЕСП представят резултатите от извършени от нея одити на изпълнението или на съответствието по конкретни бюджетни области или теми на управлението. ЕСП подбира и разработва одитните си задачи така, че те да окажат максимално въздействие, като отчита рисковете за изпълнението или съответствието, проверявания обем приходи или разходи, предстоящите промени, както и политическия и обществения интерес.

Настоящият одит на изпълнението беше извършен от Одитен състав II с ръководител Henri Grethen, член на ЕСП. Този състав е специализиран в областта на разходването на средства за структурни политики, транспорт и енергетика. Одитът беше ръководен от члена на ЕСП George Pufan със съдействието на Patrick Weldon, ръководител на неговия кабинет; Mircea Radulescu, аташе в кабинета; Alain Vansilliette, ръководител на отдел; Marion Colonerus, ръководител на екип; Zuzana Gullova, одитор; Attila Horvay-Kovacs, одитор; Jean-François Hynderick, одитор; Dana Moraru, одитор; Radka Papouskova, одитор; Tomasz Plebanowicz, одитор, и Olivier Prigent, одитор.

От ляво на дясно: Mircea Radulescu, Alain Vansilliette, Olivier Prigent, George Pufan, Zuzana Gullova, Patrick Weldon, Attila Horvay-Kovacs и Tomasz Plebanowicz

Съдържание

Речник на термините

Кратко изложение

Въведение

Контекст

Съфинансиране от ЕС на свързаната с отпадъчните води инфраструктура

Обхват и подход на одита

Констатации и оценки

Спазване на крайните срокове, определени в Директивата за пречистване на градските отпадъчни води

Държавите членки обикновено спазват сроковете, определени в Директивата за пречистване на градските отпадъчни води по отношение на събирането, но не и по отношение на пречистването на отпадъчните води

Европейската комисия разполага само с частична информация относно ситуацията в агломерациите с еквивалент жители под 2 000

Комисията предприема последващи действия по случаи на неспазване в три от четирите посетени държави членки

Използване на наличните средства от ЕС в рамките на програмния период 2007—2013 г.

Не всички налични средства в рамките на оперативните програми за периода 2007—2013 г. са оползотворени

Целевите нива за показателите за крайните продукти и резултатите до голяма степен не са постигнати до края на 2013 г.

Ефективност на съфинансираните от ЕС пречиствателни станции за градски отпадъчни води

Резултати от дейността на пречиствателните станции за градски отпадъчни води

Използване на утайките от пречиствателните станции за градски отпадъчни води

Финансова устойчивост на съфинансираните от ЕС пречиствателни станции за градски отпадъчни води

Тарифите за отпадъчни води, начислени на ползвателите, са спомогнали за пълно възстановяване на разходите само в 11 % от случаите

Тарифите за отпадъчни води са под равнището на социална поносимост, посочено от Комисията, в 92 % от случаите, при които разходите са били само частично възстановени

Недостатъчни финансови резерви, за да се гарантира обновяване на инфраструктурата

Заключения и препоръки

Приложение I | — | Съоръжения за пречистване на градските отпадъчни води
Приложение II | — | Списък на проверените пречиствателни станции за отпадъчни води
Приложение III | — | Крайни срокове за прилагане на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води

Отговори на Комисията

Речник на термините

Агломерация: Зона, в която съсредоточаването на населението и/или стопанските дейности е достатъчно, за да е възможно да се събират градските отпадъчни води и да се отвеждат към пречиствателна станция или пункт за окончателно изливане.

Биохимична потребност от кислород (БПК₅): Количеството кислород, изразходено от микроорганизмите, за да премахнат биоразградимия органичен и минерален материал, който се съдържа във водата. БПК₅ традиционно се използва за измерване на консумацията на кислород в mg O₂/l след пет дни. Колкото по-висока е стойността на БПК₅, толкова по-голяма е консумацията на кислород от микроорганизмите и замърсяването е по-голямо.

Вторично пречистване: Биологична фаза, която включва обработката на отпадъчните води с цел отстраняване на биоразградимите органични замърсители.

Директива за пречистване на градските отпадъчни води: Директива 91/271/ЕИО на Съвета от 21 май 1991 г. цели опазването на околната среда от отрицателните въздействия, причинени от заустването на градски отпадъчни води, както и заустването на отпадъчни води, произхождащи от някои промишлени отрасли. Съгласно нейните изисквания следва да се извършва събиране и пречистване на отпадъчните води в агломерации с еквивалент жители (ЕЖ) над 2 000, както и по-строго пречистване в агломерациите с ЕЖ над 10 000 в чувствителни зони. Също така във всички агломерации с ЕЖ под 2 000, където се използват системи за събиране на отпадъчни води, подходящото пречистване следва да бъде гарантирано в случаите на заустване в сладки води и в естуари.

Европейски фонд за регионално развитие: Европейският фонд за регионално развитие е насочен към укрепване на икономическото и социалното сближаване в рамките на Европейския съюз посредством преодоляване на основните различия между регионите в Съюза чрез финансова подкрепа за изграждане на инфраструктура, както и производствени инвестиции за създаване на работни места, предимно в сферата на бизнеса.

Еквивалент жители (ЕЖ): Количествен израз на замърсителния товар на отпадъчните води, който се равнява на „еквивалентния“ брой лица, които биха произвели отпадъци със същото ниво на замърсяване. Един ЕЖ съответства на количеството замърсяване от отпадъчни води, произведени от един жител, и представлява биоразградими органични вещества, за които биохимичната потребност от кислород за пет дни е 60 грама дневно.

Еутрофикация: Обогатяване на водата с биогенни елементи, по-специално съединения на азота и фосфора, предизвикващи ускорено развитие на водорасли, което води до намаляване на нивата на кислород във водата и до изчезването на местни водни растения, риби и други водни организми.

Изтичащ поток: Пречистени отпадъчни води, зауствани във водни обекти.

Инструмент за структурни политики за предприсъединяване (ИСПА): Финансов инструмент (първа година на функциониране: 2000 г.), който подпомагаше държавите кандидатки в подготовката за присъединяване. Чрез инструмента бе предоставена помощ за инфраструктурни проекти в приоритетните за ЕС области на околната среда и транспорта. След присъединяването към ЕС (през 2004 г. на 10 държави и през 2007 г. на две държави) проектите по ИСПА се превърнаха в проекти по Кохезионния фонд.

Канализация: Физическа инфраструктура, включително тръби, помпи, филтри, канали и т.н., използвани за отвеждане на отпадъчните води от началната им точка до точката на евентуалното им пречистване или депониране.

Кохезионен фонд: Кохезионният фонд е насочен към засилване на икономическото и социалното сближаване в рамките на Европейския съюз чрез финансиране на проекти в областта на околната среда и транспорта в държавите членки, чийто БНП на глава от населението е по-малък от 90 % от средния за ЕС.

Нормални зони: Воден обект или част от воден обект, който не е изложен на риск от еутрофикация.

Общо количество твърди вещества в суспензия: Количество минерални и органични частици, суспензирани във водата, които могат да бъдат уловени с порьозен филтър. Този параметър също се изразява в mg/l.

Оперативна програма: Оперативната програма определя приоритетите и конкретните цели на държавата членка и начинът, по който средствата (от ЕС, както и националното публично и частно съфинансиране) ще бъдат използвани в рамките на определен период (обикновено седем години), за да се финансират проекти. Тези проекти трябва да допринесат за постигане на определен брой цели, посочени на ниво приоритетна ос на оперативната програма. Съществуват програми за всеки от фондовете в областта на политиката на сближаване (т.е. Европейски фонд за регионално развитие, Кохезионен фонд и Европейски социален фонд). Оперативната програма се изготвя от държавата членка и трябва да бъде одобрена от Комисията преди да бъдат извършени плащания от бюджета на ЕС. Изменения могат да бъдат направени само в рамките на периода на изпълнение на програмата, ако и двете страни са съгласни.

Отпадъчни води: Всички води, които са били неблагоприятно повлияни по отношение на качеството. Обикновено те се отвеждат в канализационната мрежа и се пречистват в пречиствателна станция за отпадъчни води. Пречистените отпадъчни води се заустват в приемни води посредством отточен канал. За отпадъчни води, генерирани в зони без достъп до обществена канализационна мрежа, се разчита на индивидуални системи, като например септични ями.

По-строго пречистване/третично пречистване на отпадъчните води: Съгласно изискванията на Директивата, тази биохимична фаза се прилага, когато е необходимо, за намаляване на нивата на концентрация на биогенните елементи (азот и фосфор) в обработени отпадъчни води преди тяхното заустване в приемни води, изложени на риск от еутрофикация.

Предварителни условия: В контекста на подготовката на оперативни програми, съфинансирани от европейски структурни и инвестиционни фондове в програмния период 2014—2020 г., държавите членки трябва да установят дали зададените предварителни условия са изпълнени. В случай че те не са изпълнени, трябва да се изготвят планове за действие, за да се гарантира тяхното изпълнение до 31.12.2016 г.

Пречиствателната станция за градски отпадъчни води: Съоръжение за осъществяване на серия от пречиствателни дейности, имащи за цел намаляване до допустимо ниво на замърсяването на градските отпадъчни води в дадена агломерация преди заустването им в приемните води.

Принцип „замърсителят плаща“: Принцип, заложен в Договора за функционирането на Европейския съюз (член 191, параграф 2). По отношение на отпадъчните води това означава, че отговарящите за заустването на отпадъчни води трябва да заплатят за причиненото замърсяване (примери: домакинствата заплащат такса за услугата по пречистване на отпадъчните води, пречиствателните станции за отпадъчни води заплащат такса за причиненото замърсяване).

Програмен период: Многогодишната рамка, в която се планират и извършват разходите по структурните фондове и Кохезионния фонд.

Първично пречистване: Механична фаза, която включва първоначалното отделяне на отпадъчните води от едрите частици от канализацията.

Разрешително за заустване на отпадъчни води: В настоящия доклад — разрешителни, издавани на оператори, отговарящи за заустването на отпадъчните води в съответствие с националните правни разпоредби. Разрешителните за пречиствателни станции за отпадъчни води включват, наред с другото, информация относно капацитета на станцията, както и граничните стойности, които трябва да бъдат спазвани за редица параметри и замърсители.

Речен басейн: Териториална област, чийто повърхностен отток се влива изцяло през поредица от потоци, реки и, евентуално, езера в морето посредством единствено речно устие, естуар или делта.

Самостоятелни проверки: В настоящия доклад, (i) проверки, които се извършват редовно от оператор в рамките на ежедневната експлоатация на пречиствателната станция за градски отпадъчни води, за да се следи качеството на заустваните отпадъчни води и съдържанието на утайката, и (ii) проверки, които се извършват от промишлени инсталации, за да се следи качеството на отпадъчните води, зауствани в обществената канализационна мрежа.

Тарифна цена за отпадъчни води: Такса за отпадъчните води следва да се начисли на субектите, които заустват отпадъчни води в канализационната мрежа и/или пречиствателната станция, с други думи от потребителите на услугата по пречистване на отпадъчните води. Тарифите за отпадъчни води могат да варират за различните потребители (като например домакинства и промишлени инсталации).

Химична потребност от кислород (ХПК): Количеството кислород, изразходвано за окисляване по химичен път на органичен и минерален материал, присъстващ във водата. Този параметър се изразява в mg O₂/l.

Чувствителна зона: Даден воден обект следва да се разглежда като чувствителна зона от съответната държава членка, ако попада в една от следните групи: (i) воден обект или част от воден обект, който е изложен на риск от еутрофикация,(ii) воден обект, предназначен за извличане на питейна вода, който може да съдържа прекалено голяма концентрация на нитрат, и (iii) зони, където по-строго пречистване е необходимо, за да се изпълнят изискванията на директивите на Съвета. Правилното идентифициране на чувствителните зони е от решаващо значение, тъй като то определя вида на пречистване на отпадъчните води, което следва да се приложи за редуциране на факторите, причиняващи еутрофикация.

Кратко изложение

I

Отпадъчните води и утайките от отпадъчни води от градските агломерации могат да засегнат качеството на езерата, реките, крайбрежните води, почвите и подпочвените води в Европа. Поради тази причина ЕС прие серия от директиви и съфинансира посредством Кохезионния фонд и Европейския фонд за регионално развитие изграждането на пречиствателни станции за градски отпадъчни води.

II

Одитът на Сметната палата се съсредоточи върху четири държави членки в басейна на река Дунав (Чешката република, Унгария, Румъния и Словакия). Сметната палата извърши анализ на напредъка по отношение на изпълнението на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води, както и на резултатите от дейността по пречистването на отпадъчните води, начина за справяне с утайките от пречистването и финансовата устойчивост на инфраструктурата за извадка от 28 пречиствателни станции, съфинансирани от ЕС.

III

Сметната палата заключи, че финансирането със средства от Европейския фонд за регионално развитие/Кохезионния фонд в рамките на програмния период 2007—2013 г. е изиграло решаваща роля за постигане на напредък в областта на събирането и пречистването на отпадъчните води, който обаче не е достатъчен за спазване на крайните срокове относно пречистването на отпадъчните води. Сметната палата препоръчва Комисията да повиши изискванията за докладване и да се въведат правни разпоредби в държавите членки, за да се осигури своевременно свързване на домакинствата с обществената канализационна мрежа.

IV

Сметната палата отбеляза, че наличните средства в рамките на програмния период 2007—2013 г. са били оползотворени бавно и че показателите по оперативните програми не позволяват определяне на напредъка, постигнат при прилагането на Директивата. Сметната палата препоръчва държавите членки да предоставят актуална информация относно финансовите ресурси, необходими за постигане на пълно съответствие с Директивата, и потенциалните източници на финансиране.

V

Проверените пречиствателни станции за градски отпадъчни води, съфинансирани от ЕС, до голяма степен са в съответствие с изискванията за отпадъчните води, предвидени в техните разрешителни за заустване, както и с изискванията, предвидени в Директивата (когато е приложимо). Около една трета от станциите обаче са прекалено големи (дори и ако се вземат предвид планирани бъдещи връзки). Сметната палата препоръчва на държавите членки да обърнат внимание на подходящия размер на станциите, както и да вземат мерки по отношение на случаите на преливане вследствие на поройни дъждове, тъй като те могат да окажат негативно въздействие върху качеството на водата. Операторите на станции от своя страна следва да се опитат да намалят разходите по експлоатацията. Освен това Сметната палата препоръчва на Комисията да извърши оценка на целесъобразността на пределно допустимите стойности на концентрация, определени от Директивата, като вземе предвид технологичните подобрения, извършени от 1991 г. насам, когато Директивата за пречистване на градските отпадъчни води е била приета.

VI

Проверените пречиствателни станции за отпадъчни води обработват утайките по подходящ начин, с изключение на една държава членка. Няма обаче задължителни изисквания относно замърсителите за всички видове употреба на утайки. Сметната палата препоръчва на Комисията и на държавите членки да определят критерии за всички видове употреба и да предприемат необходимите действия, за да се гарантира стабилен мониторинг на замърсителите.

VII

Постигнатата степен на финансова устойчивост на инфраструктурата, съфинансирана от ЕС, не е напълно задоволителна. Сметната палата препоръчва на Комисията да насърчава държавите членки да прилагат отговорна ценова политика по отношение на отпадъчните води, като определят тарифи, които да не са по-ниски от равнището на достъпност от 4 %, посочено от Комисията. Освен това следва да се предприемат мерки, за да се осигури наличието на достатъчно средства за необходимата поддръжка и обновяване.

Въведение

Контекст

01

Основната цел на политиката на ЕС за водите е да се осигури достатъчно количество вода с добро качество за нуждите на хората и на околната среда в целия ЕС. Замърсяването на водите представлява едно от най-често изразяваните от гражданите на ЕС притеснения за околната среда.

02

Настоящият доклад се фокусира върху речния басейн на река Дунав, който е най-големият речен басейн в Европа (801 463 км²) и граничи с 19 държави. Той е уязвим към водно замърсяване от различни източници.

03

Един от източниците на замърсяване е отделянето на частично пречистени или непречистени отпадъчни води от агломерации. Директивата за пречистване на градските отпадъчни води от 1991 г.¹ изисква от държавите членки да гарантират, че до определен краен срок агломерациите ще бъдат снабдени с канализационни системи за събиране на градски отпадъчни води и че събраните отпадъчни води подлежат на подходяща обработка.

04

Утайка, получена от пречистването на отпадъчни води в пречиствателните станции, може да окаже вредно въздействие върху водата и почвата, главно поради съдържанието на тежки метали в нея. Поради тази причина изхвърлянето на утайки в повърхностни води вече е забранено и Директивата за пречистване на градските отпадъчни води предвижда повторна употреба на утайките. Разпръскването на утайките от отпадъчни води върху земеделските почви² се регламентира от Директивата за утайките от отпадъчни води³, която определя правила за вземане на проби и анализ на утайките и почвите и определя граничните стойности за концентрацията и максималните годишни количества тежки метали, които могат да бъдат вкарани в почвата.

05

Кратка схема на процеса на пречистване на отпадъчните води и на изхвърлянето на утайките е представена в приложение I.

06

Основната цел на Рамковата директива за водите⁴ е да се постигне добро състояние на повърхностните и на подземните води до 2015 г. Основният инструмент за прилагане на директивата е планът за управление на речните басейни. До 2009 г. всяка държава членка е трябвало да изработи планове за управление на речните басейни, включително програма от мерки за всеки район на речните басейни в рамките на нейната територия⁵. Тази програма трябва да включва, наред с другото, необходимите мерки за прилагане на законодателството на ЕС за опазване на водите (като например Директивата за пречистване на градските отпадъчни води).

07

В приетата през 2013 г. Обща програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2020 г.⁶ е заложено намаляване на емисиите на азот и фосфор, включително и на тези от градски и промишлени отпадъчни води и от употребата на торове. Наред с това, „Планът за опазване на водните ресурси на Европа“⁷ от 2012 г. посочва като необходимо действие подобряване на степента на изпълнение на изискванията относно пречистването на отпадъчните води чрез дългосрочно инвестиционно планиране.

Съфинансиране от ЕС на свързаната с отпадъчните води инфраструктура

08

Разходите за изграждане, обновяване и модернизиране на пречиствателните станции за отпадъчни води и на канализационните мрежи са допустими за съфинансиране от ЕС посредством Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд. Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони също може да предостави съфинансиране, когато става въпрос за земеделски райони. За държавите членки, които се присъединиха към ЕС през 2004 и 2007 г., от 2000 г. до датата на присъединяването се предоставят финансови средства в рамките на Инструмента за структурни политики за предприсъединяване (ИСПА). При присъединяването на тези държави членки към ЕС проектите по ИСПА се превърнаха в проекти по Кохезионния фонд.

09

Финансовите средства на ЕС, отпуснати за инфраструктури за отпадъчни води по линия на Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд, достигат приблизително 12,9 млрд. евро за програмния период 2000—2006 г. и 14,6 млрд. евро за програмния период 2007—2013 г.

10

Съфинансираните от ЕС инфраструктурни проекти (вж. каре 1) се изпълняват под режим споделено управление, като Комисията носи крайната отговорност за изпълнението на бюджета на ЕС⁸. През програмния период 2000—2006 г. в допълнение към одобрението на оперативните програми Комисията е одобрявала заявленията, подадени от държавите членки за проекти по Европейския фонд за регионално развитие, чиято обща стойност надхвърля 50 млн. евро, за всички проекти по Кохезионния фонд и по ИСПА. За програмния период 2007—2013 г. освен програмите Комисията трябва да одобрява само „големи проекти“ (т.е. проекти на стойност над 50 млн. евро)⁹. Решението за съфинансиране на съответния проект определя размера на безвъзмездната финансова помощ (ставка на подпомагане) и условията за финансиране, които трябва да бъдат изпълнени.

Каре 1

Пример за съфинансиран проект, проверен от Сметната палата

В Унгария един от проектите се състои от i) изграждане на нова канализационна мрежа в определени райони на агломерацията и разширяване на съществуващата канализационна мрежа в други райони, ii) обновяване на пречиствателната станция за градски отпадъчни води, за да се осигури отстраняване на биогенни елементи, както и iii) осигуряване на ново съоръжение за обработка на утайки.

Проектът е одобрен от Комисията през декември 2004 г. и през декември 2011 г. е започнато изпълнението му. Общите разходи по този проект възлизат на 48,3 млн. евро, от които безвъзмездната помощ от ЕС е в размер на 36,2 млн. евро.

Снимка 1 — Пречиствателна станция за отпадъчни води (Унгария — Залаегерсег)

Източник: ЕСП.

11

Две генерални дирекции на Комисията имат значима роля в областта на пречистването на отпадъчни води:

1)Генерална дирекция „Околна среда“ отговаря за политиката на ЕС относно околната среда в областта на водите, включително и пречистването на отпадъчни води. От нея се изисква да следи за прилагането на съответното законодателство (като например крайните срокове за постигането на целите на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води), както и да образува производства за установяване на нарушение, когато е необходимо. До нея се допитва Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ при проверката на качеството на предложенията по оперативните програми. ГД „Околна среда“ предоставя консултации и на етапа на оценяване на „големите проекти“ и на проектите по Кохезионния фонд;

2)Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ отговаря за бюджета на ЕС в сферата на регионалната политика, в рамките на която е възможно да се съфинансират проекти в областта на отпадъчните води.

1Директива 91/271/ЕИО на Съвета от 21 май 1991 г. относно пречистването на градските отпадъчни води (ОВ L 135, 30.5.1991 г., стр. 40).

2Замърсяването на почвата може да доведе до замърсяване на водите, както чрез изтичане на замърсители в подпочвените води, така и чрез повърхностен отток-.

3Директива 86/278/ЕИО на Съвета от 12 юни 1986 г. за опазване на околната среда, и по-специално на почвата, при използване на утайки от отпадъчни води в земеделието (ОВ L 181, 4.7.1986 г., стр. 6).

4Директива 2000/60/EО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (OВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1).

5Когато на територията на държави членки се намират части от различни речни басейни (напр. в Чешката република се намират части от речния басейн на река Дунав, както и части от басейните на реките Одер и Елба), се изисква изготвянето на планове за всяка част (райони на басейна).

6Решение № 1386/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 20 ноември 2013 г. относно Общата програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2020 година „Да живеем добре в пределите на нашата планета“ (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 171).

7COM(2012) 673 окончателен от 14 ноември 2012 г.

8Член 17, параграф 1 от Договора за Европейския съюз и член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

9От 1 януари 2007 г. до 25 юни 2010 г. сумата за проекти в областта на околната среда е 25 милиона евро.

Обхват и подход на одита

12

С настоящия одит Сметната палата извърши оценка доколко разходването на средства за пречистване на отпадъчните води по линия на Европейския фонд за регионално развитие/Кохезионния фонд е ефективно за подпомагане на държавите членки да постигнат целите на политиката на ЕС за отпадъчните води. Сметната палата възнамерява да разгледа въпросите, свързани с изпълнението на Рамковата директива за водите в речния басейн на река Дунав в други доклади.

13

Одитът се съсредоточи върху четири държави членки от басейна на река Дунав, обхващайки горната, централната и долната част на басейна: Чешката република, Унгария, Румъния и Словакия¹⁰.

14

Сметната палата разгледа следните четири въпроса:

1)Успели ли са държавите членки да спазят крайните срокове, определени от Директивата за пречистване на градските отпадъчни води?

2)Използвали ли са държавите членки адекватно наличните средства в рамките на програмния период 2007—2013 г.?

3)Функционират ли ефективно пречиствателните станции за градски отпадъчни води, съфинансирани от ЕС?

4)Финансово устойчиви ли са пречиствателните станции за градски отпадъчни води, съфинансирани от ЕС?

15

Общият размер на средствата на ЕС, отпуснати за проекти за пречистване на отпадъчни води в четирите държави членки, достига 2,1 млрд. евро за програмния период 2000—2006 г.¹¹ и 5,8 млрд. евро¹² за програмния период 2007—2013 г.

16

Одитът е основан на оценка на:

1)най-актуалните данни относно: нивото на свързаност по агломерации, ефективността на пречистване на пречиствателните станции за отпадъчни води и броя на агломерациите, които все още не отговарят на изискванията на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води;

2)резултатите, постигнати от 28 пречиствателни станции за градски отпадъчни води. Тъй като обхванатите от одита станции трябва да бъдат оперативни, повечето проекти, включени в извадката, са получили финансиране от ЕС в рамките на програмния период 2000—2006 г. Приложение II съдържа списък на проверените пречиствателни станции за отпадъчни води, всички от които имат капацитет над 2 000 еквивалент жители (ЕЖ).

17

Доказателствата бяха събрани чрез документни проверки и анализи (например на национални стратегии, отчети за изпълнението, нормативни актове, статистики и данни за резултатите от оператори на станции), интервюта със служители на Комисията и държавите членки, както и с представители на собствениците и операторите на пречиствателните станции. Сметната палата посети 14 от 28-те пречиствателни станции от извадката в периода между март 2013 г. и януари 2014 г. и провери подробно документацията, свързана с 14-те станции, които не бяха посетени. Критериите за оценка, които са използвани за целите на одита, са пояснени по-нататък в доклада.

10Част от Чешката република, голяма част от Словакия и цялата територия на Румъния и Унгария са в речния басейн на река Дунав.

11При посетените държави членки, проектите са финансирани от ИСПА между 2000 г. и датата на присъединяване към ЕС и от Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд след присъединяването.

12Данни към 31.12.2013 г. (въз основа на годишните отчети за изпълнението).

Констатации и оценки

Спазване на крайните срокове, определени в Директивата за пречистване на градските отпадъчни води

18

Директивата за пречистване на градските отпадъчни води постановява, че:

-всички агломерации с ЕЖ над 2 000 трябва да разполагат с изградени канализационни системи за градски отпадъчни води или, в случай че изграждането им не е оправдано, индивидуални или други подходящи системи¹³, осигуряващи същото равнище на опазване на околната среда (член 3 от Директивата);

-във всички агломерации с ЕЖ над 2 000 отпадъчните води трябва да бъдат подложени на вторично пречистване, така че изтичащите потоци от пречиствателните станции за отпадъчни води да бъдат съобразени с пределно допустимите стойности на концентрация за биохимична потребност от кислород (БПК₅), химична потребност от кислород (ХПК) и oбщо количество твърди вещества в суспензия (член 4);

-в чувствителни зони¹⁴ във всички агломерации с ЕЖ над 10 000 отпадъчните води трябва да бъдат подложени на по-строго пречистване, така че изтичащите потоци от пречиствателните станции за отпадъчни води да бъдат съобразени с пределно допустимите стойности на концентрация за общо съдържание на азот¹⁵ (Ntot) и общо съдържание на фосфор (Ptot) (член 5);

-във всички агломерации с ЕЖ под 2 000, където се използват системи за събиране на отпадъчни води, подходящото пречистване следва да бъде гарантирано в случаите на заустване в сладки води и в естуари (член 7).

19

Датите, до които гореспоменатите изисквания е трябвало да бъдат изпълнени, са различни за четирите посетени държави членки (вж. приложение III). Ако дадена държава членка не изпълнява изискванията на законодателството на ЕС, Комисията разполага с правомощията да започне процедура за нарушение и ако е необходимо да отнесе случая до Съда на Европейския съюз.

20

Сметната палата провери дали:

-междинните и/или окончателните срокове са спазени за агломерации с ЕЖ над 2 000;

-е налична информация относно осигуряването на подходящо пречистване за агломерации с ЕЖ под 2 000, които разполагат с изградени системи за събиране на отпадъчни води;

-Комисията е предприела действия в случаи на неспазване на сроковете, определени в Директивата за пречистване на градските отпадъчни води.

Държавите членки обикновено спазват сроковете, определени в Директивата за пречистване на градските отпадъчни води по отношение на събирането, но не и по отношение на пречистването на отпадъчните води

Три от четирите държави членки са спазили сроковете за събиране на отпадъчни води

21

Въз основа на извършения от Комисията анализ на данни, осигурени от държавите членки¹⁶, Сметната палата заключава, че във връзка със събирането на отпадъчни води (член 3 от Директивата) от четирите посетени държави членки само Румъния леко изостава от графика в края на 2012 г. по отношение на междинните си срокове (вж. таблица 1).

22

Сметната палата отбелязва обаче, че въз основа на данни от държавите членки не може да се оцени дали индивидуалните системи, които събират част от биоразградимите органични вещества, осигуряват сходно ниво на опазване на околната среда като канализационните системи. За някои агломерации количеството вещества, което се събира от индивидуалните системи, е значително и в някои случаи може да представлява до 100 % от биоразградимите органични вещества за дадена агломерация. В средата на 2014 г. Комисията поиска от Чешката република, Унгария и Словакия да представят по-подробна информация за това как националните органи гарантират осигуряването на сходно ниво на защита на околната среда, когато се използват индивидуални системи.

Таблица 1

Спазване на сроковете, определени в Директивата относно събирането на отпадъчни води (към 31.12.2012 г.)

Държава членка
Изискване
Резултат:
процент на агломерациите¹ с канализационни системи, включително количество вещества², събрани от индивидуалните системи

Чешка република
100 % от агломерациите до 2010 г.
100 %;
7 % от биоразградимите органични вещества от отпадъчните води се събират от индивидуални системи.

Унгария
154 агломерации: (31 % от общия брой) до 2010 г.
100 %;
14 % от биоразградимите органични вещества от отпадъчните води се събират от индивидуални системи.

Румъния
61 % от количеството вещества до 2010 г.
Само шест агломерации отговарят напълно на изискванията. Междинните срокове обаче се отнасят до биоразградимите органични вещества от отпадъчните води: в края на 2012 г. действителното ниво на събираемост е 60,2 %;
1 % от биоразградимите органични вещества от отпадъчните води се събират от индивидуални системи.

Словакия
291 агломерации: (82 % от общия брой) до 2010 г.
100 %;
13 % от биоразградимите органични вещества от отпадъчните води се събират от индивидуални системи, а 0,4 % въобще не се събират.

¹Дадена агломерация се счита за отговаряща на изискванията от Комисията, ако количеството вещества, събрани от канализационните системи, достига 98 % или повече от общото количество, произведено от агломерацията, и ако количеството, което не е събрано, не надвишава 2 000 ЕЖ.

²Количеството вещества представлява биоразградимите органични вещества за дадена агломерация, изразени в ЕЖ.

Източник: Извършен от Комисията анализ на данни, предоставени от държавите членки.

23

Освен това фактът, че системите за събиране на отпадъчни води са изградени, не означава, че всички домакинства, които биха могли да бъдат свързани към тях, са действително свързани. Например, домакинствата могат да предпочетат да използват услугите на индивидуални системи поради финансови съображения. Правни разпоредби, налагащи задължения и в някои случаи глоби за несвързване, са въведени и в четирите посетени държави членки с цел да се осигури свързаността на домакинствата с канализационната мрежа (вж. таблица 2). В три от четирите държави членки обаче няма крайни срокове за свързването с тази мрежа или термините, които са използвани в съответните разпоредби, са неясни. Това може да попречи на ефективното изпълнение на задължението за свързване към съществуващата канализационна мрежа. Начинът, по който националните органи осигуряват изпълнение на задълженията, не е предмет на проверка в контекста на настоящия одит.

Никоя от четирите посетени държави членки не е спазила сроковете по отношение на пречистването на отпадъчните води

24

Въз основа на извършен от Комисията анализ на данни, предоставени от държавите членки, Сметната палата заключава, че по отношение на пречистените отпадъчни води и четирите държави членки не са спазили в различна степен своите крайни срокове за изпълнение¹⁷ на изискванията за пределно допустими стойности на концентрация за определени параметри в края на 2012 г. (вж. таблица 3 за междинни срокове за Унгария, Румъния и Словакия и приложение III за всички крайни срокове). Като се вземат предвид забавянията при спазване на междинните срокове и необходимостта да се открият други източници на финансиране (вж. точки 39 и 40), ще бъде изключително трудно за Словакия и Румъния да спазят своите окончателни срокове — съответно 2015 г. и 2018 г.

Таблица 2

Национални правни разпоредби за осигуряване на свързване към съществуваща канализационна мрежа

Държава членка | Правни разпоредби
Чешка република | Общините могат да направят свързването към мрежата задължително и да наложат глоби за неизпълнение. За нови сгради и реновирани стари сгради трябва да бъде осигурено пречистването или отвеждането на отпадъчните води. Не са посочени крайни срокове.
Унгария | Задължение за свързване в рамките на 90 дни от изграждането на система за събиране на отпадъчни води. Налагане на глоби (събирани под формата на данък) в случай на несвързване.
Румъния | Задължение за свързване за сгради, където се извършват социално-икономически дейности. На операторите на пречиствателните станции за отпадъчни води могат да бъдат налагани глоби за необосновано забавяне при свързването на нови потребители.
Словакия | Задължение за свързване за собственици на имущество, което генерира отпадъчни води, освен ако собственикът няма разрешение за пречистване на отпадъчните води с други средства (но няма посочени крайни срокове). Налагане на глоби в случай на несвързване.

Източник: Извършен от ЕСП анализ на националното законодателство.

Таблица 3

Спазване на сроковете, определени в Директивата относно събирането на отпадъчни води (към 31.12.2012 г.)

Държава членка
Спазване на сроковете по отношение на вторичното пречистване (спазване на пределно допустимите стойности на концентрация за БПК₅, ХПК и общо количество твърди вещества в суспензия)
Спазване на сроковете по отношение на по-строгото пречистване в чувствителни зони (спазване на пределно допустимите стойности на концентрация за Ntot и Ptot)

Изискване
Резултат
Изискване
Резултат

Чешка република
594 агломерации (до 2010 г.)
512 (86 %)
132 агломерации (до 2010 г.)
83 (63 %)

Унгария
154 агломерации (до 2010 г.)
130 (84 %)
6 агломерации (до 2008 г.)
5 (83 %)

Вж. точки 25 и 26.

Румъния
Количество биоразградимите органични вещества (в ЕЖ)
10 829 595 (до 2010 г.)
12 953 045 (до 2013 г.)
Количество биоразградимите органични вещества (в ЕЖ)
8 184 225
(76 % (в сравнение с 2010 г.))
(63 % (в сравнение с 2013 г.))
Количество биоразградимите органични вещества (в ЕЖ)
7 688 721 (до 2010 г.)
9 196 314 (до 2013 г.)

1 530 828 (20 %)
(17 %)

Словакия
258 агломерации (до 2012 г.)
236 (92 %)
81 агломерации (до 2010 г.)
41 (51 %)

Източник: Извършен от Комисията анализ на данни, предоставени от държавите членки.

25

Съгласно Директивата (член 5, параграф 4), изискванията за индивидуалните пречиствателни станции за отпадъчни води (отстраняване на Ntot и Ptot) може да не се прилагат в чувствителни зони, ако може да се докаже, че минималният процент на намаляване на общия приток органични вещества, навлизащи във всички пречиствателни станции (над 2 000 ЕЖ) от тази зона, е най-малко 75 % от азота (Ntot) и фосфора (Ptot).

26

С Договора за присъединяване към ЕС само една малка част от Унгария (шест агломерации) е била определена като чувствителна зона, където е било необходимо въвеждането на по-строго пречистване до 2008 г. През март 2009 г. обаче в резултат на споразумение между Румъния и Унгария, последната е уведомила Комисията, че ще приложи разпоредбите на член 5, параграф 4 до края на 2018 г. за общото количество органични вещества, навлизащи във всички пречиствателни станции (което означава 498 агломерации). Според информация, предоставена от унгарските органи на Комисията, процентът на намаляване на количеството вещества, навлизащи в пречиствателните станции, е бил 73,1 % за Ntot и 74,4 % за Ptot до края на 2012 г. (в края на 2010 г. стойностите са били съответно 71,5 % и 79,5 %).

Промените в броя на агломерациите и указаните стойности за количеството биоразградими органични вещества, докладвани от държавите членки, оказват влияние на приложимостта на Директивата

27

Агломерацията се определя като зона, в която съсредоточаването на населението и/или стопанските дейности е достатъчно, за да е възможно да се събират градските отпадъчни води и да се отвеждат към пречиствателна станция или пункт за изливане. Държавите членки са тези, които следва да определят агломерациите, и по-специално кои населени места да включат в рамките на една агломерация.

28

Директивата налага по-строги задължения на държавите членки за агломерации с ЕЖ над 2 000. Анализът на Сметната палата показа, че броят на агломерациите с ЕЖ над 2 000 и съответното количество биоразградими органични вещества са се променили значително с течение на времето в Чешката република, Унгария и Румъния. Най-значителната промяна е в Румъния (29 % намаление в броя на агломерациите и 17 % намаление в количеството биоразградими органични вещества) (вж. таблица 4). Ако ЕЖ за дадена агломерация намалее до под 2 000, това означава, че изискванията за отпадъчните води (т.е. пределно допустимите стойности на концентрация) вече не е необходимо да се спазват (вж. точка 18) и следователно крайните срокове на Директивата вече не са приложими за такива агломерации.

29

С оглед на големия брой агломерации в 28-те държави членки, Комисията не е в състояние да следи всеки индивидуален случай, за да гарантира, че докладваните промени в броя на агломерациите в държавите членки са действителни и позволяват правилното прилагане на Директивата.

Таблица 4

Промени, докладвани на Комисията относно броя на агломерациите и количеството биоразградими органични вещества

Държава членка
Промяна в броя (над 2 000 ЕЖ)
Промяна в количеството вещества (в ЕЖ)
Коментари

Чешка република
2008 г.: 618
2012 г.: 598
= 3 % намаление
2008 г.: 8 429 183
2012 г.: 7 590 604
= 10 % намаление
Предимно агломерации, чийто размер е паднал под 2 000 ЕЖ.

Унгария
2005 г.: 404
2007 г.: 497
2012 г.: 498
= 23 % увеличение от 2005 г.
и постоянно равнище от 2007 г.
2005 г.: 9 643 155
2007 г.: 13 231 718
2012 г.: 11 665 187
= 12 % намаление от 2007 г. насам
Има несъответствия между данните, докладвани на Комисията, и данните в унгарското постановление № 173/2014 (VII.18.), което упоменава 566 агломерации и биоразградими органични вещества в размер на 10 767 713 ЕЖ.

Румъния
2007 г.: 2 620
2012 г.: 1 852
= 29 % намаление
2007 г.: 25 838 316
2012 г.: 21 409 175
= 17 % намаление
Агломерации, чийто размер е паднал под 2 000 ЕЖ, и са настъпили промени в състава на агломерациите

Словакия
Няма промени от 2005г.: 356
2005 г.: 5 054 900
2008 г.: 5 259 370
2012 г.: 5 072 755
= 4 % намаление от 2008 г. насам

Източник: Извършен от ЕСП анализ на данни, предоставени на Комисията от държавите членки.

Европейската комисия разполага само с частична информация относно ситуацията в агломерациите с еквивалент жители под 2 000

30

За да се изготвят планове за управление на речните басейни съгласно Рамковата директива за водите, държавите членки трябва да определят дали замърсяването, генерирано от агломерациите (включително от агломерации с ЕЖ под 2 000), оказва такова влияние върху водните обекти, за което е необходимо да се предприемат действия (вж. точка 6). Освен това в плановете за управление на речните басейни трябва да бъдат включени и мерки за осигуряване на прилагането на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води. За агломерации с ЕЖ под 2 000 обаче Комисията не изисква никакво специално отчитане от държавите членки съгласно Директивата за пречистване на градските отпадъчни води (т.е. кои са тези агломерации и в съответствие ли са с изискванията на член 7).

31

Сметната палата установи, че Комисията разполага само с частична информация относно ситуацията в агломерациите с ЕЖ под 2 000. За Чешката република, Унгария и Словакия плановете за управление на речните басейни не посочват колко от тези агломерации са от значение за качеството на водата. Също така, нито Чешката република, нито Унгария предоставиха информация относно броя на агломерациите, в които се използват системи за събиране на отпадъчните води, но няма пречиствателни станции. През 2013 г., в контекста на оценката на плановете за управление на речния басейн, Комисията е поискала конкретни данни за Чешката република и Словакия. Това показва, че Комисията е в позиция да изисква информация относно тези агломерации. Въпреки това информацията, която е получена и която е налична за Чешката република и Унгария, не позволява на Комисията да извърши проверка на съответствието с изискванията на член 7 на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води.

Комисията предприема последващи действия по случаи на неспазване в три от четирите посетени държави членки

32

На всеки две години държавите членки трябва да докладват на Комисията за напредъка по отношение на изпълнението на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води. До юни 2014 г. следваше да бъдат представени доклади за ситуацията в края на 2012 г. (или в края на 2011 г., ако не са налични по-актуални данни). След това Комисията публикува общ доклад за изпълнението: последните два доклада са подготвени в рамките на 18 месеца след крайния срок, в който държавите членки следва да представят своите доклади¹⁸.

33

През юли 2014 г. Комисията отправя искане за информация до Чешката република и до Словакия и през октомври 2014 г. до Унгария въз основа на данните, предоставени от държавите членки през 2012 г. Тези искания са отправени във връзка със случаи на неспазване на изискванията до края на 2010 г. (Чешката република и Словакия) или 2009 г. (Унгария)¹⁹, докато през същото това време още крайни срокове са били изтекли и е била получена по-актуална информация (вж. точка 32). Поради това Сметната палата счита, че ефективността на тази процедура в настоящия ѝ вид е спорна. Оценката на Комисията на предоставената информация в отговор на тези искания не беше приключила през март 2015 г.

Използване на наличните средства от ЕС в рамките на програмния период 2007—2013 г.

34

Инвестициите в областта на отпадъчните води обикновено са съфинансирани от ЕС в контекста на оперативните програми за периода 2007—2013 г., по-специално хоризонталните програми в областта на околната среда. Всяка от четирите държави членки разполага с такава хоризонтална оперативна програма. Взети заедно, те отчитат общ бюджет от 4,9 млрд. евро от финансовите средства на ЕС за инвестиции в областта на отпадъчните води.

35

Сметната палата провери:

-степента на усвояване на наличните финансови средства за инвестиции в областта на отпадъчните води в рамките на оперативните програми за периода 2007—2013 г. в края на 2013 г.;

-дали определените цели за показателите за крайните продукти и резултатите са постигнати до края на 2013 г.

Не всички налични средства в рамките на оперативните програми за периода 2007—2013 г. са оползотворени

36

И в четирите държави членки финансовите средства (от ЕС и на национално равнище), предоставени в контекста на оперативните програми (по-специално от хоризонталните програми в областта на околната среда), са основният източник на финансиране за проекти, свързани с отпадъчните води.

37

Счита се, че за средствата са поети задължения от дадена държава членка в рамките на оперативната програма след като се вземе решение за отпускане на безвъзмездни средства по определен проект. Сметната палата установи, че до края на 2013 г. за значителен размер от наличните средства на ЕС и на национално равнище за инвестиции в областта на пречистването на отпадъчни води не са поети задължения в Чешката република, Унгария и Словакия (вж. таблица 5).

38

Освен това анализът на Сметната палата показва, че плащанията към бенефициенти (възстановяване на извършени разходи) са на ниско равнище, което показва, че строителните дейности по много проекти не са били завършени до края на 2013 г. Средствата на ЕС, за които са поети задължения от страна на Комисията, но които не са били използвани за плащания от държавите членки в рамките на две (а в някои случаи три) години след поемане на задължението, повече няма да бъдат на разположение за ползване²⁰.

Таблица 5

Усвояване на средствата за инвестициите в областта на отпадъчните води в рамките на оперативните програми за периода 2007—2013 г. в областта на околната среда (към 31.12.2013 г.)

Държава членка
Средства, за които са поети задължения (одобрени проекти), изразени и като процент от бюджета
Изплатени средства
Риск от загуба на средствата

като % от бюджета
като % от средствата, за които са поети задължения

Чешка република
1 160 млн. евро
60 % и
1 850 млн. евро⁴
95 %
52 %
87 %
ДА

(1 012 млн. евро)

Унгария¹
382 млрд. унгарски форинта (или 1 290 млн. евро)
83 %
23 %
28 %
ДА

(105 млрд. унгарски форинта или 354 млн. евро)

Румъния²
4 439 млн. евро
141 %
30 %
21 %
ДА

(954 млн. евро)

Словакия³
719 млн. евро 86 %
40 %
46 %
ДА

(332 млн. евро)

1Данните за Унгария са за май 2013 г. Сумите в унгарски форинти са преобразувани в евро по следния обменен курс: 1 евро за 296,11 унгарски форинта (май 2013 г.).

2Данните за Румъния се отнасят за водоснабдяване и отпадъчни води. Отделна информация не е налична.

3Данните за Словакия се отнасят само за финансовите средства от ЕС, докато за останалите три държави членки те се отнасят за общия размер на публичните средства (т.е. финансиране от ЕС и на национално равнище).

4Редица проекти вече са били одобрени за съфинансиране, но споразумението за отпускане на безвъзмездни средства не беше подписано. Като се вземе предвид всичко това, задължения са поети за 95 % от средствата.

Източник: Анализ на ЕСП на годишните доклади за изпълнението на съответните оперативни програми.

39

Крайната дата на допустимост за деклариране на разходите пред Комисията с цел получаване на съответната безвъзмездна финансова помощ от ЕС е 31.12.2015 г. Предвид бавния темп на изпълнение, Сметната палата заключава, че няколко проекта няма да бъдат приключени до този краен срок и от 2016 г. нататък ще изискват допълнително финансиране (национално и/или от ЕС), за да бъдат завършени.

40

Бавният темп на изпълнение предполага, че съществува риск наличните финансови средства от ЕС да не бъдат напълно усвоени до края на 2015 г. Сметната палата отбелязва, че проекти, които могат да бъдат разделени на отделни работни фази, могат да получат финансиране в рамките на програмен период 2014—2020 г. за онези фази, които ще бъдат извършени в този период. Като цяло, по отношение на разпределените финансови средства за инвестиции в областта на отпадъчните води в рамките на програмен период 2014—2020 г., Сметната палата заключава, че съществува риск за Унгария, а в случая на Румъния и Словакия e почти сигурно, че планираните финансови средства за програмния период 2014—2020 г. (както на равнище ЕС, така и на национално равнище) няма да са достатъчни, за да се гарантира изпълнението на Директивата за агломерациите с ЕЖ над 2 000. Поради това държавите членки ще трябва да осигурят други финансови източници.

41

Анализът на Сметната палата показа също, че и в четирите държави членки приложените критерии за избор на проекти за финансиране в рамките на оперативните програми в областта на околната среда за периода 2007—2013 г. са подходящи. Но кога и дали дадена агломерация ще представи проект се определя по нейна собствена преценка. Следователно една от причините някои агломерации с големи размери (нуждаещи се от по-строго пречистване) вече да не отговарят на изискванията на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води е, че не са подадени заявления за проекти и не е поискано финансиране.

Целевите нива за показателите за крайните продукти и резултатите до голяма степен не са постигнати до края на 2013 г.

42

Оперативните програми за 2007—2013 г., представени от държавите членки и одобрени от Комисията, включват показатели за крайните продукти, резултатите и въздействието, които позволяват извършването на оценка на ефективността и ефикасността на изразходваните средства в рамките на програмите.

43

Сметната палата отбелязва, че целите за показателите, определени в оперативните програми в областта на околната среда, не позволяват да се демонстрира степента на постигане на целите, определени в Директивата за пречистване на градските отпадъчни води.

44

Крайният срок за изпълнение на целите, определен в оперативните програми, е 2015 г. Положението в края на 2013 г. е междинно положение, но то показва, че много от целите все още са далеч от постигане (вж. таблица 6). Ситуацията ще се подобри през оставащите две години, тъй като много проекти са все още в етап на изпълнение. Въпреки това, предвид значителните разлики между поставените цели и равнищата на изпълнение за 2013 г., Сметната палата счита, че някои от целите са прекалено оптимистични (например показател № 2 за Чешката република и показател № 1 за Румъния).

Таблица 6

Изпълнение на поставените цели по оперативните програми в областта на околната среда за периода 2007—2013 г. към 31.12.2013 г.

Държава членка
Показатели
Целеви нива за 2015 г.
Резултати

Чешка република
1. Дължина на новите и обновените канализационни мрежи (км)
120
2 294
(> 100 %)

2. Брой на новите и обновените станции и станциите с увеличен капацитет
350
94
(27 %)

3. Брой на лицата, наскоро свързани към канализационната мрежа
741 000
459 266
(62 %)

Унгария
1. Брой на домакинствата с възможност за свързване към канализационната мрежа
400 000
141 689
(35 %)

2. Обем на създадения капацитет за пречиствателните станции за отпадъчни води (в ЕЖ)
3 550 000
195 124
(5 %)

3. Брой на жителите, засегнати от проектите за пречистване на отпадъчни води (в милиони)
1.3
0.2
(15 %)

Румъния
1. Брой на новите и обновените станции
170
25
(15 %)

2. Пречистени отпадъчни води (% от общия обем на отпадъчните води)
60
35
(58 %)

Словакия
1. Брой на новите и обновените станции
64
30
(47 %)

2. Брой на ЕЖ, свързани към новата канализационна мрежа
331 295
13 883
(4 %)

Източник: Анализ на ЕСП на годишните доклади за изпълнението на съответните оперативни програми.

Ефективност на съфинансираните от ЕС пречиствателни станции за градски отпадъчни води

45

Оценката на Сметната палата обхваща 28 пречиствателни станции за градски отпадъчни води и се основава на два аспекта:

1)ниво на постигнатите резултати по отношение на пречистването на отпадъчните води;

2)обработване на канализационните утайки, получени в резултат от процеса на пречистване на отпадъчните води.

Резултати от дейността на пречиствателните станции за градски отпадъчни води

46

Пречиствателните станции за градски отпадъчни води, които получават отпадъчни води от домакинства и промишлени инсталации, следва да спазват пределно допустимите стойности на концентрация в заустените изтичащи потоци, както е посочено в тяхното разрешително за заустване на отпадъчни води. Разрешителното се издава въз основа на разпоредбите на националното законодателство, а спазването на изискванията се осигурява чрез проверки, извършвани от самите оператори на станциите. Допустимите стойности на пределна концентрация и честотата на наблюдение са определени в Директивата (вж. точка 18). Промишлените инсталации също следва да спазват пределно допустимите стойности на концентрация за отпадъчните води, зауствани в обществените канализационни мрежи.

Снимки 2 и 3 — Заустване на отпадъчни води (Унгария — Будапеща; Чешка република — Бланско)

Източник: ЕСП.

47

Сметната палата провери дали:

-наблюдението и качеството на изтичащите потоци от пречиствателните станции за градски отпадъчни води отговарят на изискванията на Директивата и/или на националните разрешителни за заустване на отпадъчни води;

-канализационните мрежи и/или пречиствателните станции за градски отпадъчни води са се справили адекватно с преливанията по време на проливни дъждове;

-операторите на станции са предоставили гаранции относно спазването на пределно допустимите стойности на концентрация от промишлени инсталации, заустващи в обществената канализационна мрежа;

-капацитетът на проверените пречиствателни станции за градски отпадъчни води е достатъчен за действителните нужди;

-оперативните разходи на пречиствателните станции за градски отпадъчни води са оправдани с оглед на вида на извършваното пречистване, както и размерите на станцията.

Изискванията на ЕС за отпадъчните води са спазени от станциите, за които те са приложими

48

Проверката на Сметната палата относно спазването на изискванията за отпадъчните води и мониторинга се основава на лабораторни анализи, проведени от операторите на станции (самостоятелни проверки) през 2012 г. Тя показва, че от гледна точка на честотата на вземане на проби само една станция не е спазила изискванията на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води.

Снимки 4 и 5 — Водни проби и резултати (Чешка република — Бланско; Унгария — Будапеща)

Източник: ЕСП.

49

Сметната палата отбеляза, че три държави членки са наложили пределно допустими стойности на концентрация, които в някои случаи са по-строги от заложените в Директивата (вж. таблица 7). По време на съставянето на доклада Комисията не беше предвидила да предложи актуализиране на пределно допустимите стойности в Директивата.

50

Изискванията, определени в Директивата относно заустваните отпадъчни води, се прилагат в 16 от 28-те проверени станции (57 %). Във всички 16 случая изискванията са спазени (вж. таблица 8). Освен това 25 от 28-те станции (89 %) спазват пределните стойности, посочени в техните национални разрешителни.

Таблица 7

Национални правни разпоредби относно пределно допустимите стойности на концентрация, които надхвърлят изискванията на Директивата

Държава членка
По-строги пределно допустими стойности на концентрация

Чешка република
БПК₅, ХПК, oбщо количество твърди вещества в суспензия: имат по-строги пределно допустими стойности, като пределни стойности съществуват също и за станции с капацитет под 2 000 ЕЖ.
Пределни стойности за Ptot съществуват също и за станции с капацитет между 2 000 и 10 000 ЕЖ.

Унгария
БПК₅, ХПК, oбщо количество твърди вещества в суспензия: пределни стойности съществуват също и за станции с капацитет под 2 000 ЕЖ.

Румъния
Никоя от разпоредбите не надхвърля изискванията на Директивата.

Словакия
БПК₅, ХПК, oбщо количество твърди вещества в суспензия: пределни стойности съществуват също и за станции с капацитет под 2 000 ЕЖ.

Източник: Анализ на ЕСП на националното законодателство.

Таблица 8

Изтичащи потоци, отговарящи на изискванията, определени в Директивата и в разрешителните

Държава членка | Брой на проверените станции | Директива за пречистване на градските отпадъчни води | Спазване на разрешителното
Спазена | Не е приложимо
Чешка република | 4 | 4 |  | 4
Унгария | 7 | 3 | 4 | 7
Румъния | 12 | 4 | 8 | 9
Словакия | 5 | 5 |  | 5
ОБЩО | 28 | 16 | 12 | 25

Източник: Анализ на ЕСП.

51

В случая на четири станции в Унгария и осем в Румъния не всички изисквания на Директивата (по-специално изискванията за Ntot и Ptot) бяха изпълнени по време на изготвяне на доклада:

-Унгария е избрала да намали процентите на съдържание на Ntot и Ptot в национален мащаб, вместо да приложи пределните стойности на ниво индивидуални пречиствателни станции (вж. точка 26). Три от разгледаните четири станции имат техническия капацитет да премахват биогенни елементи (Ntot и Ptot) и по този начин да подобряват качеството на изтичащите потоци, но това изискване не е заложено в националните разрешителни;

-Крайният срок на Румъния за изпълнение на изискванията на Директивата за агломерации с над 10 000 ЕЖ е краят на 2015 г. За седем от осемте станции ще бъдат необходими допълнителни строителни дейности, за да се позволи отстраняването на биогенни елементи.

Поради липсата на количествена информация не може да бъде извършена оценка на ситуацията по отношение на преливанията

52

Ако по време на проливни дъждове капацитетът на канализационната мрежа и на пречиствателната станция не е достатъчен, може да възникнат т. нар. преливания, при които не само дъждовната вода, но също и непречистените отпадъчни води се изливат директно във водни обекти, което оказва негативно влияние върху качеството на водата. Това важи особено за случаите, при които канализационната мрежа осъществява комбинирано събиране, т.е. събиране на оттичащи се дъждовни води, както и отпадъчни води от домакинства и промишлени предприятия (вж. фигура 1). За 20 от 28-те проверени станции (71 %) канализационната мрежа е предимно или изцяло комбинирана. Сметната палата отчита, че в някои случаи, поради технически причини, свързани със структурата на канализационната мрежа, общините не могат да изградят разделна мрежа (за отделяне на отпадъчните води от дъждовните).

Фигура 1

Илюстрация на преливане по време на проливен дъжд

© Green Learning Station, Civic Garden Center of Greater Cincinnati, „Схема на комбинирана канализационна система“.

53

Съгласно Директивата, държавите членки трябва да вземат решение относно мерките за намаляване на замърсяването на водите от преливания, като например да определят степента на разреждане²¹, приемлив брой преливания на година или капацитета за потока през сухи периоди²². Като цяло проверените пречиствателни станции разполагат с резервоари за дъждовна вода в своите обекти, където постъпващата вода, която надвишава капацитета на станцията, може да бъде съхранявана и освобождавана за пречистване в станцията след края на поройния дъжд. По отношение на преливанията при поройни дъждове в 28-те станции, Сметната палата установи, че:

-обемът на преливане се измерва от операторите на станции и се е запазил на приемливо равнище (между 1 и 5 % от годишния входящ поток от отпадъчни води) в осем от случаите (29 %);

-според операторите на станции не е имало никакви преливания в 14 от случаите (50 %);

-няма налична информация в шест от случаите (21 %), тъй като не са извършени измервания.

54

Тези данни обаче следва да бъдат разглеждани с известна предпазливост, тъй като има вероятност от преливания и на равнището на канализационната мрежа, като по този начин количеството вода, достигаща до пречиствателната станция, може вече да е било намаляло. Количествена информация относно преливанията, възникващи на равнището на канализационната мрежа, не е налична в никоя от посетените четири държави членки.

55

Сметната палата също така отбеляза, че в Чешката република, Унгария и Румъния няма правни изисквания както за допустим брой, така и за допустим обем на преливанията или за съотношението на разреждане. В Словакия такива изисквания съществуват и те определят размера на преливните камери. Нито обема, нито съотношението на разреждане на преливанията обаче са под наблюдение.

56

През 2014 г. Комисията реши да извърши проучване на съответствието на разпоредбите в законодателството на държавите членки с изискванията на ЕС за преливанията, както са посочени в Директивата за пречистване на градските отпадъчни води от 1991 г.

85 % от операторите на станции извършват проверки на място относно спазването на пределно допустимите стойности на концентрация от промишлените инсталации

57

Промишлените инсталации могат да заустват своите отпадъчни води в обществената канализационна мрежа, за да бъдат пречистени от пречиствателните станции за градски отпадъчни води. Съгласно Директивата за пречистване на градските отпадъчни води държавите членки следва да регулират предварително това заустване със съответни разпоредби и/или специално разрешение.

58

С цел да се гарантира, че процесите на пречистване не са възпрепятствани от определени замърсители и че заустванията от пречиствателните станции за градски отпадъчни води не съдържат вредни за околната среда замърсители, промишлените инсталации следва да спазват пределно допустимите стойности на концентрация за голям брой замърсители. От гледна точка на правните разпоредби ситуацията в държавите членки варира: в Унгария и Румъния са определени пределни стойности за редица параметри, а в Чешката република и Словакия пределните стойности, определени за всички с изключение на особено опасните вещества, са само с указателен характер. Това означава, че операторът на канализационната мрежа/пречиствателната станция определя пределно допустимите стойности на концентрация в оперативните си правила.

59

Отношенията между операторите на канализационна мрежа и дадена промишлена инсталация се уреждат от договор, който също може да определи пределно допустими стойности на концентрация, които да са по-строги, отколкото предвидените в закона.

60

В Чешката република, Унгария и Румъния (вж. таблица 9) промишлените инсталации, които заустват отпадъчни води в обществената канализационна мрежа, са законово задължени да извършват самостоятелни проверки по отношение на изтичащите потоци. Обикновено резултатите се предоставят на съответния оператор. В Румъния няма законово изискване относно докладването на резултатите²³, но операторите на станции могат да включат такова изискване в договорите.

61

Сметната палата отбелязва, че има два начина за даден оператор на пречиствателна станция за градски отпадъчни води да оцени надеждността на проверките, извършени от промишлените инсталации (вж. таблица 9).

-водните проби от промишлените инсталации следва да бъдат анализирани от акредитирани лаборатории: националните правни разпоредби не включват такова изискване. Операторът обаче може да включи такова изискване в договора с промишлените инсталации;

-операторът извършва проверки на място: в Чешката република, Румъния и Словакия правните разпоредби включват такова изискване.

Таблица 9

Национални правни разпоредби по отношение на проверките на промишлени отпадъчни води, зауствани в канализационната мрежа

Държава членка
Изискване за промишлените инсталации да извършват самостоятелни проверки
Изискване проверките да се извършват от акредитирани лаборатории.
Изискване за операторите на станции да извършват проверки на място в промишлената инсталация

Чешка република
Да
Не
Да
(честотата не е определена)

Унгария
Да
Не (с изключение на някои видове инсталации)
Не

Румъния
Да
Не
Да
(честотата не е определена)

Словакия
Не
Не
Да
(включително минимална честота)

Източник: Анализ на ЕСП на националното законодателство.

62

Оценката на Сметната палата за извадка от случаи на промишлени зауствания по станция се основава на лабораторните анализи, извършени от самите оператори, и на анализите, които операторите получават от промишлените субекти, заустващи отпадъчни води. Беше проверена и информацията относно налагането на глоби.

63

26 от 28-те пречиствателни станции за градски отпадъчни води, проверени от Сметната палата, пречистват промишлени отпадъчни води. За 22 от 26-те пречиствателни станции (85 %) операторите са извършили проверки на място. За три от останалите четири станции, операторите са получили резултатите от самостоятелните проверки на промишлените организации, извършващи зауствания, след анализ от акредитирани лаборатории.

64

Ако дадена промишлена инсталация надвишава пределно допустимите стойности на концентрация, ѝ се налага глоба от операторите на пречиствателната станция: в Унгария и Румъния глобата (чийто размер варира в зависимост от замърсяващото вещество) е определена в националните правни разпоредби, докато в Чешката република и Словакия договорът между оператора и промишлената инсталация определя размера на сумата, която следва се заплати при надвишаване на пределно допустимите стойности на концентрация. Докато в Унгария и Румъния глобата се отнася до количество замърсяване²⁴, освободено между две измервания (в рамките на една година), в Чешката република и Словакия изчислената сума обикновено се отнася до количество замърсяване в деня, в който е извършено измерването²⁵. Сметната палата счита, че в такива случаи дължимата сума е вероятно да бъде малка, а възпиращият ефект — ограничен.

Около една трета от проверените пречиствателни станции за отпадъчни води са прекалено големи

65

Сметната палата извърши оценка на използването на капацитета, изразен в ЕЖ (т.е. капацитета за пречистване на определено количество замърсяване)²⁶ и установи, че девет от 28-те проверени станции (32 %) работят с по-малко от 50 % от капацитета си (вж. фигура 2). Други девет станции (32 %) работят с между 51 % и 60 % от капацитета си. Това е особено голям проблем за Румъния, където осем от 12-те станции работят с по-малко от 50 % от капацитета си. Инвестирането в станции със значителен свръхкапацитет не представлява ефективно използване на ограничени финансови ресурси както на равнището на ЕС, така и на национално равнище.

66

Оценката на Сметната палата на друг показател потвърждава това заключение: по отношение на хидравличния капацитет (т.е. входящия поток, изразен в л/сек. и/или m³/час) 16 от 28-те проверени станции (57 %) работят с по-малко от 60 % от капацитета си. Тази оценка се основава на съпоставяне между водния входящ поток (m³) и средния капацитет на станцията (при сухо време)²⁷.

Фигура 2

Използване на капацитета, изразен в ЕЖ

Източник: Анализ на ЕСП.

67

Освен това Сметната палата установи, че за 22 от 28-те проверени станции (79 %) делът на чистата вода (т.е дъждовни и подпочвени води) в общия входящ поток е над 30 % (от 32 % до 85 %). Това увеличава използването на хидравличния капацитет: чистата вода е част от входящия поток, но не се нуждае от пречистване. Във връзка с това:

-Сметната палата признава, че може да има определено количество дъждовна вода, оттичаща се към пречиствателните станции за отпадъчни води, тъй като комбинираните канализационни мрежи не винаги могат да бъдат заменени с разделни мрежи (вж. точка 52);

-степента на инфилтрация на подпочвените води обаче може да бъде намалена чрез реконструкция на мрежата, като се възстанови водонепропускливостта на мрежите и шахтите. Предвиждането на строителни дейности в тази насока при проектирането на станцията би намалило необходимия хидравличен капацитет на станцията, в някои случаи значително (вж. каре 2).

Снимка 6 — Част от инфраструктура, използвана рядко (Румъния — Галац)

Източник: ЕСП.

Каре 2

Пример за значителен дял подпочвени води, преминаващи през пречиствателна станция

За една станция в Румъния използването на хидравличния капацитет е в рамките на 60 % до 85 %. Половината от водата, достигаща станцията, обаче, е подпочвена и не се нуждае от никакво пречистване. Ако канализационната мрежа беше по-непропусклива, щеше да навлиза по-малко вода в канализационната мрежа и използването на хидравличния капацитет щеше да спадне с около 40 %. За сравнение, за някои станции в извадката инфилтрацията на подпочвените води съставлява само от 10 % до 20 % от общия входящ поток.

68

Въпреки че повечето станции планират бъдещо увеличаване на броя на лицата, които ще бъдат свързани към мрежата, тези нови връзки са малко на брой и няма да променят значително процента на използвания капацитет. Освен това докато промишлената дейност може да се увеличи отново в дългосрочен план, очаква се новите промишлени инсталации да бъдат оборудвани със собствени системи за пречистване на отпадъчните води.

Възможности за намаляване на определени оперативни разходи

69

Оперативните разходи²⁸ могат да представляват показател за оперативната ефективност на съфинансираните активи и да изиграят роля в определянето на тарифите за водата. Ето защо Сметната палата направи сравнение на разходите за 2012 г. въз основа на получената счетоводна информация за 28-те проверени станции.

70

Оперативните разходи зависят от извършвания вид пречистване (по-строго пречистване предполага по-високи разходи) и от размера на станцията. Съпоставянето обаче показва, че има съществени различия между станциите (вж. фигура 3).

Фигура 3

Оперативни разходи (в евро/ЕЖ) по станция

Забележки: Две от станциите бяха изключени от това сравнение, тъй като дейността им съдържа елементи, които нарушават съпоставянето. Станции, които извършват по-строго пречистване, но не спазват пределно допустимите стойности на концентрация, определени от Директивата, са включени в категорията „вторично пречистване“.

Източник: Анализ на ЕСП.

71

Сметната палата отбелязва, че има възможности за намаляване на оперативните разходи на няколко от проверените станции, както е показано в следните примери:

-по отношение на разходите за транспортиране и изхвърляне на утайките има значителни различия в цените между 28-те проверени станции. В девет от случаите разходите възлизат на над 100 евро за тон сухо твърдо вещество, а в шест от случаите разходите са между 50 евро и 100 евро за тон. Цената за този разходен елемент играе важна роля, тъй като неговият дял от общите разходи за експлоатирането на станцията може да бъде значителен (средно около 10 %, но в извънредни случаи достига 30 % или 50 %);

-делът на разходите за енергия представлява средно около 30 % от общите разходи за 28-те проверени станции. В половината от случаите пречиствателните станции използват утайката от пречистването на отпадъчните води за производството на енергия, обикновено чрез анаеробно разлагане. В повечето случаи делът на енергията в общите разходи е под средната стойност от 30 %.

-в тази връзка в доклад от 2014 г.²⁹ Европейската агенция за околна среда заключи, че използването на показатели за измерване на резултатите от дейността на водоснабдителните предприятия в Европа ще подобри значително разбирането на предизвикателствата, свързани с ефективното използване на ресурсите. Съпоставянето на такива показатели може да послужи за сформирането на основа за сравнителен анализ.

Използване на утайките от пречиствателните станции за градски отпадъчни води

72

Пречистването на отпадъчните води до производството на утайки. Утайките от пречистването на отпадъчни води се считат за отпадък съгласно Директивата за отпадъците³⁰. Съгласно тази Директива повторното използване, рециклирането и оползотворяването на отпадъци се предпочитат пред изхвърлянето им чрез депониране, изгаряне или постоянно съхранение³¹. ЕС насърчава използването на утайките от пречистването на отпадъчни води в земеделието като тор.

Снимка 7 — Произведена утайка от пречистване на отпадъчни води (Чешката република — Бланско)

Източник: ЕСП.

73

Сметната палата провери дали:

-утайката е повторно използвана вместо изхвърлена;

-пределно допустимите стойности на концентрация за определени параметри на утайката от пречистването на отпадъчните води, по-специално за тежки метали, са спазени от операторите на пречиствателните станции за градски отпадъчни води;

-предишните препоръки на Сметната палата по този въпрос са изпълнени от Комисията.

Повторно използване на утайката от пречистването на отпадъчните води вместо изхвърлянето ѝ в три от четирите държави членки

74

Оценката на Сметната палата за 28-те пречиствателни станции обхвана производството на утайка³² за 2012 г. и се основава на преразглеждане на договорните споразумения между операторите на станции и компаниите за управление на отпадъците, както и на съответните счетоводни данни. Одитът не включи посещения на компаниите за управление на отпадъците, които поемат произведената утайка, за да осигурят правилното ѝ обработване.

75

Сметната палата установи, че станциите в Чешката република, Унгария и Словакия обикновено имат договори с една или повече компании за управление на отпадъците, които обработват утайката сами или я прехвърлят на други потребители. Съгласно договорите компаниите за управление на отпадъците използват утайката предимно за производство на компост, рекултивация или производство на биогаз.

76

В Румъния цялата утайка или част от нея от 11 от 12-те проверени станции се депонира и/или се съхранява на място. Съхраняването на утайката на място не е устойчиво в дългосрочен план.

77

Освен това в съответствие с Националната стратегия за управление на отпадъците на Румъния (2003—2013 г.) 50 % от утайките следва да бъдат използвани в земеделието или изгаряни до 2020 г. Нова стратегия за управление на утайките от пречистване на отпадъчни води беше представена от румънските органи през февруари 2012 г., но все още не беше получила одобрение по време на извършване на одита.

78

Държавите членки са предоставили на Комисията данни относно използването на утайката от пречистването на отпадъчните води, считано към края на 2012 г. Тези данни потвърждават, че повторното използване е предпочетеният вариант за три от четирите посетени държави членки (вж. фигура 4).

Фигура 4

Използване на утайката от пречистването на отпадъчните води, считано към 31.12.2012 г., изразено в проценти от общата произведена утайка

Забележки: През 2012 г. в Чешката република около 32 % от утайките са били използвани за производство на компост (категория: повторно използване: други). През 2012 г. в Словакия 63 % от производството на утайка бяха използвани за производство на компост (категория: повторно използване: почва и земеделие). За Румъния категорията „изхвърляне: други“ включва временното съхранение на място.

Източник: Извършен от ЕСП анализ на данни, предоставени на Комисията от държавите членки.

Приложимите пределно допустими стойности на концентрация са спазени в повечето случаи

79

Съгласно Директивата за утайките от отпадъчни води, която разглежда въпросите, свързани с използването на утайки върху земеделски почви, операторите на пречиствателни станции за отпадъчни води трябва да следят³³ съдържанието на утайка, за да се гарантира, че пределно допустимите стойности на концентрация се спазват, особено по отношение на тежките метали.

80

Освен това националните правни разпоредби могат да надхвърлят изискванията на Директивата за утайките от отпадъчни води чрез включване на повече параметри и по-строги пределни стойности и могат да определят пределно допустимите стойности на концентрация за използване, различно от използването върху земеделски почви. Анализът на Сметната палата на националното законодателство показва, че:

-когато утайките се използват в земеделието, пределно допустимите стойности, определени от националното законодателство и в четирите държави членки, за много от параметрите са по-строги от тези, наложени от Директивата за утайките от отпадъчни води. И четирите държави членки определят също пределно допустими стойности за допълни параметри, като например арсен;

-когато се използва утайка като вложен материал за производството на компост, в Чешката република и Словакия съществуват ограничения за вложените ресурси под формата на технически норми;

-относно депонирането, решение на Съвета³⁴ от 2002 г. определя граничните стойности на излужване за допустимите отпадъци в депата за отпадъци. Следва да се отбележи, че съгласно правните разпоредби на Чешката република, биоразградимите отпадъци, различни от общинските отпадъци и течности, както и течностите, освобождаващи отпадъци (тук се включват и утайките), не могат да бъдат депонирани³⁵. Депонирането е разрешено в Унгария, Румъния и Словакия.

81

Тъй като утайката от отпадъчните води може да бъде използвана като вложен материал за производството на компост, Сметната палата също анализира действащите правни разпоредби за използването на компост и отбеляза, че ситуацията варира между държавите членки, като понастоящем няма пределно допустими стойности на концентрация, определени на ниво ЕС (вж. таблица 10).

Таблица 10

Правни разпоредби относно пределно допустимите стойности на концентрация за компост

Чешка република
Унгария
Румъния
Словакия

Да

-компост върху земеделските почви

-компост, използван за рекултивация

-компост, който се предлага на пазара под формата на тор

Да

-компост, който се предлага на пазара под формата на тор

Няма правила за рекултивация или използване върху неселскостопански почви
Няма
Да

-компост, който се предлага на пазара под формата на тор

Няма правила за рекултивация или използване върху неселскостопански почви

Източник: Анализ на ЕСП на националното законодателство.

82

Проверката на Сметната палата относно спазването на пределно допустимите стойности на концентрация от 28-те пречиствателни станции се основава на лабораторни анализи, проведени от операторите на станции през 2012 г. Тя показва, че пределните стойности, ако има такива (вж. точка 80), са спазени от всички станции в Чешката република, Унгария и Словакия. В Румъния една от три станции (33 %), където утайката е използвана върху земеделски почви, спазва пределните стойности. За другите две станции анализите не обхващат всички параметри. Също така, шест от седем станции (86 %), които изпращат утайки за депониране, не спазват пределната стойност за сухо съдържание. Освен това за три от седем станции (43 %) анализите не обхващат всички параметри.

83

Липсата на пределни стойности за утайките и компоста при определени видове употреба (рекултивация, неселскостопански почви) може да представлява заплаха за качеството на почвата и впоследствие за качеството на водата поради оттичане и дренаж. Освен това липсата на общи критерии на равнище ЕС за предлагане на компост на пазара под формата на тор предполага, че не може да бъде гарантирана еднаква степен на защита на околната среда в целия ЕС. Също така, както се посочва в проучване, проведено от името на Комисията, „ниското качество на компост в някои държави се определя като основната пречка за по-нататъшно развитие на пазара“³⁶.

Снимка 8 — Лабораторно оборудване за провеждане на тестове в пречиствателна станция (Унгария — Сегед)

Източник: ЕСП.

Актуализация на Директивата за утайките от отпадъчни води очаква преразглеждането от Комисията на Регламента за торовете

84

В своя специален доклад № 3/2009³⁷ Сметната палата препоръчва на Комисията да обмисли дали все налага изменение на директивата за утайките от отпадъчни води. Комисията извърши цялостна оценка³⁸ на няколко директиви относно отпадъчните потоци, включително Директивата за утайките от отпадъчни води, за да определи дали регулаторната рамка отговаря на предназначението си. Оценката от 2014 г. заключи, че съществуват „съмнения относно уместността на Директивата за утайките от отпадъчни води в сегашния ѝ вид. В продължение на почти 30 години, стандартите и изискванията, определени в Директивата, никога не са били преразглеждани или актуализирани.“ Също така тя заключава, че всяко бъдещо решение относно преразглеждането на Директивата следва да бъде отложено до приемането на преразгледан Регламент за торовете³⁹.

85

Извършената през 2010 г. последваща оценка⁴⁰ на функционирането на сегашния Регламент за торовете заключава, че обхватът му следва да се разшири, за да обхване не само неорганичните торове, но и органичните торове и подобрителите на почвата. В оценката също така се предлага въвеждането на максимално допустими стойности за замърсителите в торовете. През 2015 г. Комисията обмисля дали да предложи преразглеждане на Регламента за торовете.

86

През 2012 г. Съвместният изследователски център на Комисията представи резултатите от общоевропейския аналитичен преглед относно съдържанието и нивата на концентрация на избрани съединения в утайки от отпадъчни води. Според доклада няма научни данни, налагащи въвеждането на нови пределно допустими стойности за класически органични замърсители или за новопоявили се замърсители, с изключение на перфлуороалкилни вещества⁴¹.

87

Други публикации и проучвания⁴² се отнасят до потенциалните рискове, свързани с пластмасови микрочастици. Пластмасовите микрочастици могат да бъдат премахнати до определена степен от пречиствателните станции за отпадъчни води и от там да се озоват в утайките. Когато дадена утайка се използва върху земя, пластмасовите микрочастици могат да се озоват във водната среда посредством повърхностен отток от земята.

88

По отношение на компоста, в Специален доклад № 20/2012 г.⁴³ Сметната палата препоръча на Комисията да разработи заедно с държавите членки на ЕС стандарти за качество, за да се насърчи развитието на пазара за компост. Съвместният изследователски център на Комисията публикува в началото на 2014 г. техническо предложение за критерии за прекратяване на статута на отпадък⁴⁴ за биоразградими отпадъци, подложени на биологично пречистване. Проучването обаче предложи да се изключат утайките от отпадъчни води като компост и вторична биомаса. Предстои да се прецени дали и как предложението относно преразглеждането на Регламента за торовете ще въведе предложените критерии и дали ще въведе механизъм за постепенно включване на категории, които не са обхванати от техническото предложение, като например утайките от отпадъчни води.

Финансова устойчивост на съфинансираните от ЕС пречиствателни станции за градски отпадъчни води

89

Ключов елемент за гарантиране на финансовата устойчивост на водните услуги е възстановяването на разходите. Финансовата устойчивост е осигурена, когато приходите от предоставянето на услуги са достатъчно, за да покрият оперативните разходи и разходите за поддръжка, както и да възстановят капиталовите разходи, като по този начин позволяват възобновяване на инвестициите. Рамковата директива за водите (член 9) изисква от държавите членки да гарантират до 2010 г. съответен принос на различните потребители на вода към възстановяването на разходите за водни услуги. Чрез таксуването на отпадъчните води (тарифиране) потребителите на услуги, свързани с пречистването на отпадъчните води, ще допринесат за възстановяване на разходите. Освен това принципът „замърсителят плаща“⁴⁵ означава, че замърсителите (в случая тези, които заустват отпадъчни води, като например домакинства и промишлени инсталации) са отговорни за замърсяването, което са причинили, и следователно трябва да понесат разходите по намаляване на това замърсяване (в този случай чрез пречистване на отпадъчните води).

90

Тъй като водата не е търговски продукт като другите търговски продукти, тарифите се изчисляват въз основа на механизми за ценообразуване, които обикновено са определени в националното законодателство.

91

Когато определят тарифата за отпадъчни води, държавите членки може да вземат под внимание социалните, екологичните и икономическите последици⁴⁶ в усилията си да осигурят достъпност на цените на водните услуги. Насоките на Комисията⁴⁷ посочват до 4 % от дохода на домакинство като общоприет показател за степента на достъпност, т.е. общата сметка за вода (питейна вода и отпадъчни води) може да представлява 4 % от дохода на домакинството.

92

И за двата програмни периода — 2000—2006 г. и 2007—2013 г., насоките на Комисията⁴⁸ изискват тарифите за водата да покрият най-малко оперативните разходи и разходите за поддръжка, както и значителна част от разходите за амортизация на активите. Амортизацията може да се разглежда като заместител на разходите, необходими за подновяване на инфраструктурата в бъдеще.

93

За програмния период 2014—2020 г. спазването на принципа за възстановяване на разходите беше въведено като задължително чрез необходимостта от изпълнение на предварителните условия. Това означава, че одобрението на оперативните програми за програмния период 2014—2020 г. зависи от „наличието на адекватен принос на различните потребители на вода към възстановяването на разходите за водни услуги […]“. Определянето на това какво се разбира под „адекватен“ принос обаче ще бъде по преценка на държавите членки.

94

Сметната палата провери дали:

-тарифата за отпадъчни води компенсира разходите за амортизация, експлоатация и поддръжка на активите;

-съществува възможност за увеличаване на тарифата за отпадъчни води, където оперативните разходи и разходите за поддръжка не са компенсирани в достатъчна степен.

-собствениците на инфраструктура са натрупали достатъчно финансови резерви, за да позволят подмяната/обновяването на инфраструктурата в края на икономическия ѝ жизнен цикъл.

Тарифите за отпадъчни води, начислени на ползвателите, са спомогнали за пълно възстановяване на разходите само в 11 % от случаите

95

Сметната палата анализира тарифата за водата, определена за 2012 г., по отношение 28-те проверени пречиствателни станции за отпадъчни води. Бяха сравнени разходните елементи, включени в тарифата, с финансовите данни на операторите на станции и собствениците на инфраструктури. Сметната палата установи, че разходите са напълно възстановени само в три от случаите (11 %). В останалите 89 % от случаите възстановяването е само частично.

96

Сметната палата отбелязва, че в три държави членки има определени правни разпоредби, които ограничават степента на възстановяване на разходите:

-в Чешката република⁴⁹ и Словакия⁵⁰ разходите за амортизация, отнасящи се до част от активите, финансирани от безвъзмездна финансова помощ (на равнище ЕС и на национално равнище), са напълно или частично изключени;

-в Унгария намаление на тарифите за водата е наложено през 2013 г.⁵¹, а в Словакия съществуват ограничения по отношение на увеличенията в тарифите⁵².

97

С оглед на тази ситуация Сметната палата счита, че съществува опасността операторите на станции да не извършват необходимата поддръжка с цел поддържане на краткосрочни печалби. Това обаче би могло да допринесе за намаляване на оперативната устойчивост на пречиствателните станции за отпадъчни води. Оценяването на това дали разходите за поддръжка през 2012 г. отговарят на действителната необходимост от поддръжка не попада в обхвата на настоящия одит.

98

Допълнителен елемент, който може да окаже влияние върху определянето на тарифите, е начинът, по който се определя отпускането на безвъзмездна финансова помощ от ЕС за инфраструктурни проекти. Безвъзмездната финансова помощ от ЕС е оправдана само в случай че приходите, генерирани от проекта не са достатъчни, за да покрият инвестиционните и оперативните разходи. Този финансов дефицит (т.е. разликата между дисконтираните инвестиционни разходи и дисконтираните нетни приходи), който следва да се изчисли въз основа на анализ на разходите и приходите, може да бъде запълнен от публични средства (включително и безвъзмездни средства от ЕС). Този подход има обезкуражаващ ефект върху прилагането на принципа за възстановяване на разходите, тъй като предполага, че колкото по-големи са приходите от дейностите по пречистване на отпадъчни води (т.е. по-високи тарифи), толкова по-малка е безвъзмездната финансова помощ, която инвеститорите могат да очакват да получат.

99

За програмния период 2014—2020 г., за разлика от предходни периоди, не е задължително⁵³ кандидатите за безвъзмездна финансова помощ от ЕС да извършват анализ на разходите и приходите за своите проекти, за да изчислят финансовия дефицит. Вместо това може да бъде приложен фиксиран процент за нетните приходи, който е определен на 25 % съгласно съответния регламент⁵⁴. По този начин финансовият дефицит ще възлиза на 75 % от размера на дохода, генериран от проекта. С други думи, ако тарифата е такава, че генерираният доход компенсира повече от 25 % от разходите, това няма да доведе до съответно намаляване на безвъзмездната финансова помощ.

Тарифите за отпадъчни води са под равнището на социална поносимост, посочено от Комисията, в 92 % от случаите, при които разходите са били само частично възстановени

100

Средните тарифи за пречистване на отпадъчни води за 2012 г. в четирите посетени държави членки са показани във фигура 5.

101

В 23 от 25-те случая (92 %), при които не е постигнато пълно възстановяване на разходите, общите такси, заплатени от потребителите за питейна вода и канализационни услуги, са под равнището на социална поносимост, посочено от Комисията, което е определено на 4 % от дохода на домакинство. В седем от тези случаи (30 %) тарифата за пречистване на отпадъчни води е по-ниска от средната национална тарифа.

Фигура 5

Средни тарифи за пречистване на отпадъчни води през 2012 г.

Забележка: Тарифите са конвертирани в евро, като са използвани следните обменни курсове: 1 евро за 291,86 унгарски форинти, за 25 чешки крони и за 4,45 румънски леи.

Източник: Данни от националните статистически служби на Чешката република и Унгария, Словашкия институт за изследвания в областта на водите и румънските органи.

Недостатъчни финансови резерви, за да се гарантира обновяване на инфраструктурата

102

Обикновено обновяването на инфраструктурата трябва да бъде осигурено от нейния собственик⁵⁵. В 12 от 28-те проверени пречиствателни станции за отпадъчни води (43 %) има натрупани резерви⁵⁶ от собствениците, за да се финансира едно такова обновяване. Ситуацията се различава (вж. таблица 11) в зависимост от избраната организационната структура за управление на услугите по пречистване на отпадъчните води. Когато собственикът е община и няма правно изискване да осигури отделно счетоводство за управлението на инфраструктурата, свързана с водите, доходите и разходите от конкретната дейност ще бъдат обединени с доходите и разходите от други дейности на общината.

103

За проверените станции, дори и за тези, при които са натрупани резерви или при които финансовите средства се отчитат отделно, средствата няма да бъдат достатъчни, за да се осигури бъдещо обновяване на инфраструктурата поради характера на действащата политика за тарифите (вж. точки 95 и 96).

104

По отношение на финансовата ситуация на оперативните дружества, правните разпоредби относно определените тарифи за водата (такива разпоредби липсват в Унгария) позволяват да се предвиди печалба⁵⁷, което е предпоставка за натрупване на резерви. За 26 от оперативните дружества (93 %), целият капитал или голяма част от него е публична собственост, обикновено на същите общини, които притежават и инфраструктурите.

105

На практика във всички случаи оперативните дружества, които също така често управляват станции за питейна вода и повече от една станция за пречистване на отпадъчни води, са били в състояние да натрупат някои финансови резерви. Тези финансови средства биха могли да допринесат за финансирането на обновяването на инфраструктурата, при условие че резервите не са оттеглени от собствениците на оперативните дружества за покриване на нужди, различни от управлението на водите. Всъщност, девет от 28-те оперативни дружества (32 %) са изплащали дивиденти в периода 2010—2012 г.

Таблица 11

Ситуация по отношение на натрупаните финансови резерви от собствениците на инфраструктурата

Собственикът е община (или група от общини)
Собственикът е дружество, основано от община (или група от общини)

Дружеството не експлоатира станцията
Дружеството също експлоатира станцията

19 случая (68 %)
4 случая (14 %)
5 случая (18 %)

Натрупани резерви
16 % Да
84 % Не е уточнено или няма
Да
Да
(вж. точка 105)

Достатъчно резерви
Не
Не
Не

13Например една септична яма може да се счита за индивидуална система.

14Зони, определени като такива въз основа на критериите в Директивата за пречистване на градските отпадъчни води (вж. речник на термините).

15Общо съдържание на азот означава: сумата от общото съдържание на азот по Келдал (органичен N + NH₃), нитратен азот (NO₃) и нитритен азот (NO₂).

16Данни, предоставени през 2014 г., представящи ситуацията към референтна дата 31.12.2012 г. за Чешката република, Румъния и Словакия и 31.12.2011 г. за Унгария.

17Проверката за съответствие с правните условия следва йерархичен подход. Това означава, че неспазване на изискванията по отношение на събирането (член 3 от Директивата) води до неспазване на задълженията за осигуряване на пречистване (член 4 и когато е приложимо, член 5), дори и ако стандартите за качество на изтичащите потоци отговарят на изискванията на Директивата. Аналогично, за агломерация, която не отговаря на стандартите за качество по отношение на вторичното пречистване, не може да се счита, че изпълнява изискванията на член 5 (по-строго пречистване).

18Последен публикуван доклад: „Седми доклад за изпълнението на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води“, COM(2013) 574 окончателен от 7 август 2013 г.

19Румъния все още не е достигнала до никой от междинните срокове към референтната дата 31.12.2009 г. и следователно все още не може да се извърши оценка на съответствието. Въпреки това, предвид ситуацията към 31.12.2012 г. (вж. таблица 3), Румъния не е спазила първия си краен срок през 2010 г.

20Член 93 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1260/1999 (OВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25).

21Взаимоотношението между количеството отпадъчни води и количеството дъждовни води.

22Потокът, който една станция следва да бъде в състояние да пречисти през сухи периоди, т.е. когато няма дъждове.

23С изключение на лаборатории и субекти в областта на медицината и ветеринарната медицина.

24Това съответства на количеството, изхвърлено в по-голям размер от договореното (обемът е умножен по концентрацията, изразена например в mg/l).

25Договорите обикновено определят стандартен времеви период (с обхват от пет до 30 дни в зависимост от договора) за случаите, при които не може да бъде уточнен точен времеви период, по време на който пределно допустимите стойности на концентрация са били превишени.

26Съпоставяне между количеството замърсяване (изразено в ЕЖ), което реално е пречистено за една година, и количеството замърсяване, което дадена станция е в състояние да пречисти (вж. приложение II, колона „Предвиден капацитет в ЕЖ“).

27Тъй като входящият поток може да включва както отпадъчни води, така и чисти води (т.е дъждовни и подпочвени води, които не се нуждаят от пречистване), делът на чистата вода беше взет под внимание при оценяването на използването на капацитета.

28Сумата от следните разходи: разходи за работна ръка, разходи за материали (включително разходи за химикали), енергийни разходи, разходи за транспортиране и изхвърляне на утайките и други разходи. В категорията „други разходи“ са взети под внимание само разходите за поддръжка и разходите за лабораторен анализ, възложени на външни изпълнители. Разходите за амортизация не са включени в примера.

29Технически доклад № 5/2014 „Резултати от дейността на водоснабдителните предприятия, които не съответстват на изискванията“.

30Директива 2008/98/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. относно отпадъците и за отмяна на определени директиви (OВ L 312, 22.11.2008 г., стр. 3).

31Йерархия на отпадъците, посочена в член 4 от Директива 2008/98/ЕО.

32Утайките, произведени от проверените пречиствателни станции за отпадъчни води в четирите държави членки, представляват следния дял от общото производство на утайки: 0,78 % в Чешката република, 45 % в Унгария, 52 % в Румъния и 10 % в Словакия.

33Член 9 и приложение II от Директива 86/278/ЕИО определят параметрите, пределно допустимите стойности на концентрация и годишния брой проби, които трябва да преминат през лабораторни анализи.

34Решение 2003/33/ЕО на Съвета от 19 декември 2002 г. относно определяне на критерии и процедури за приемане на отпадъци на депа в съответствие с член 16 от Директива 1999/31/ЕО и приложение ІІ към нея (ОВ L 11, 16.1.2003 г., стр. 27).

35Vyhláška 294/2005 Sb (Постановление № 294/2005 Sb).

36Оценка на осъществимостта за определяне на цели за рециклиране на биологични отпадъци в ЕС, включително аспекти, свързани със субсидиарността, окончателен доклад от дата 31.3.2011 г., съставен в съответствие с Рамковия договор ENV.G.4/FRA/2008/0112 от Vito vision on technology съвместно с Bio Intelligence Service и ARCADIS.

37Специален доклад 3/2009 относно ефективността на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките на структурните мерки за програмните периоди 1994-99 г. и 2000-06 г. (http://eca.europa.eu).

38SWD(2014) 209 окончателен от 2 юли 2014 г. „Последваща оценка на пет директиви относно отпадъчните потоци“.

39Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (OJ L 304, 21.11.2003 г., стр. 1).

40Окончателен доклад „Оценка на Регламент (ЕО) № 2003/2003 относно торовете“, съставен за Комисията от Центъра за стратегии и оценки от ноември 2010 г.

41Токсични синтетични химикали.

42Вж. например: 1) Пилотно проучване, извършено от Alfred-Wegener-Institut, съобщение за пресата от 30.10.2014 г. (www.awi.de)и 2) Доклад относно потенциалния риск от пластмасови микрочастици в сладководна среда, публикуван на 29.9.2013 г. на www.stowa.nl (Stichting Toegepast Onderzoek Waterbeheer).

43Специален доклад № 20/2012 „Ефективно ли е финансирането чрез структурни мерки на инфраструктурни проекти за управление на общинските отпадъци в подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС относно отпадъците?“ (http://eca.europa.eu).

44Критерии, на които някои определени отпадъци трябва да отговарят, за да престанат да бъдат отпадъци.

45Член 191(2) от Договора за функционирането на Европейския съюз (консолидирана версия).

46Член 9 от Рамковата директива за водите.

47Новият програмен период 2007—2013 г.: Насоки за методологията за изготвяне на анализ на разходите и приходите — работен документ № 4, 8/2006.

48Новият програмен период 2000—2006 г.: Технически доклад 1 — Прилагане на принципа „замърсителят плаща“ — Изменение на нивата на подпомагане от страна на Общността за Структурните фондове, Кохезионния фонд и инфраструктурните операции в рамките на ИСПА (6.12.1999 г.). За програмния период 2007—2013 г. вж. предходната бележка под линия.

49За проекти, съфинансирани от ЕС, цените за пречистване на отпадъчни води следва да се увеличат, докато се осигури пълна амортизация, но като се вземе предвид равнището на социална поносимост (определено на 2 % от дохода на домакинство).

50Амортизацията на част от активите, придобити чрез предоставянето на безвъзмездна финансова помощ преди 2011 г., не е включена в изчисляването на тарифата. Но в резултат на постановление от 2011 г. амортизацията на всички активи, придобити от 2011 г. нататък, може да се вземе предвид при максимална ставка от 2 % (като по този начин съответства на жизнен цикъл от 50 години). В действителност Комисията е одобрила само големи проекти в рамките на програмния период 2007—2013 г. след приемането на постановлението от 2011 г., тъй като е счела, че устойчивостта не е била гарантирана при предходните правни разпоредби.

51В Унгария определянето на тарифите за пречистване на отпадъчни води до 2011 г. е по преценка на общините. Изменените правни разпоредби постановяват, че тарифите за 2012 г. могат да бъдат увеличени с максимум 4,2 % спрямо тарифите за 2011 г. Тарифите за 2013 г. (първо полугодие) следва да са същите като тарифите за 2012 г., а тарифите за второто полугодие на 2013 г. и за 2014 г. не могат да надхвърлят 90 % от тарифите за 2012 г.

52Тарифата за 2014 г. ще остане валидна за 2015 г. и 2016 г., освен ако корекция на цената не е поискана и оправдана от значителна промяна в икономическите параметри.

53За „големи проекти“, които следва да бъдат одобрени от Комисията (вж. точка 10), задължението ще остане в сила. В рамките на програмния период 2014-2020 г., това са проекти, за които общият размер на допустимите разходи надхвърля 50 милиона евро.

54Член 61, параграф 3 и приложение V от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

55Ако собственикът и операторът на инфраструктурата са отделни субекти, операторът следва да получи приходите от пречистването на отпадъчните води. От тези приходи операторът следва да покрие своите оперативни разходи и разходите по поддръжката, както и наема, който дължи на собственика на инфраструктурата. Наемът, който е предвиден в договора за наем, следва да покрие разходите за амортизация и други разходи, извършени от собственика.

56Отчетени в счетоводния баланс в категория резерви и/или неразпределена печалба.

57В Чешката република съществува разпоредба, според която печалбата следва да е разумна. През 2013 г. в закона е предвидена формула за изчисляването на разумна печалба. В Словакия печалбата се свежда до определен размер за м³.

Заключения и препоръки

106

Финансирането със средства от Европейския фонд за регионално развитие/Кохезионния фонд за пречиствателни станции за градски отпадъчни води по време на програмните периоди 2000—2006 г. и 2007—2013 г. е изиграло решаваща роля за напредъка на държавите членки по отношение на изпълнението на изискванията на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води. За всички държави членки, обхванати от настоящия доклад, обаче, бяха отбелязани закъснения и забавено усвояване на средствата на ЕС. Почти всички съфинансирани пречиствателни станции за градски отпадъчни води пречистват отпадъчните води адекватно, но Сметната палата счита, че около една трета от тях са прекалено големи. В повечето от посетените държави членки националните изисквания за отпадъчните води често са по-строги, отколкото определените в Директивата, което предполага, че може да е необходимо преразглеждане на Директивата. Сметната палата също така установи слабости в управлението на случаите на преливания и обработката на утайките. На последно място, тарифите за пречистване на отпадъчните води в повечето случаи са твърде ниски, за да се осигури финансовата устойчивост на съфинансираната инфраструктура.

Спазване на крайните срокове, определени от Директивата за пречистване на градските отпадъчни води

107

И четирите държави членки, обхванати от настоящия доклад, са постигнали значителен напредък по отношение на изпълнението на изискванията на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води, но са забавили изпълнението в определени области:

-крайните срокове за събиране на отпадъчни води в агломерации с ЕЖ над 2 000 (където се прилагат изисквания за отпадъчните води) са спазени и в четирите одитирани държави членки, с изключение на Румъния, която отбелязва известно изоставане от графика по отношение на междинните си срокове. Правни разпоредби за гарантиране на свързването на домакинствата към съществуващите канализационни мрежи са въведени и в четирите държави членки. Съответните национални органи обаче са затруднени да изпълняват ефективно тези задължения поради неясната им формулировка;

-никоя от посетените държави членки не е спазила сроковете за пречистване на отпадъчните води в агломерации с ЕЖ над 2 000. Сметната палата също така отбеляза, че броят на тези агломерации е намалял значително в някои от одитираните държави членки. В резултат на това по-малко агломерации е трябвало да изпълняват изискванията на Директивата;

-за агломерации с ЕЖ под 2 000, за които също се изразходват средства на ЕС, Комисията има само частична информация, тъй като няма въведено специфично отчитане и информацията, осигурена от държавите членки относно плановете за управление на речните басейни, не е пълна.

108

Понастоящем Комисията предприема проследяване на ситуацията във връзка със спазването на изискванията на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води в три от четирите държави членки, обхванати от настоящия доклад. Анализът на Сметната палата показва, че това е продължителен процес: обикновено държавите членки разполагат с около 18 месеца (в някои случаи 30 месеца), за да докладват данни пред Комисията, а на Комисията ѝ отнема още 18 месеца да приключи анализа и докладването.

Препоръка 1

Комисията следва да:

1)изиска от агломерациите с ЕЖ под 2 000, които разполагат с действащи системи за събиране на отпадъчни води, да докладват дали се извършва подходящо пречистване на отпадъчните води съгласно изискванията на член 7 от Директивата за пречистване на градските отпадъчни води и там, където случаят не е такъв — дали мерките, включени в плановете за управление на речните басейни, са адекватни;

2)провери отчитането на държавите членки относно броя на агломерациите с ЕЖ над и под 2 000, където е имало значителни промени, най-вече от една категория в друга. Тази проверка може да бъде включена в процедурата за проследяване на ситуацията от страна на Комисията с държавите членки;

3)насърчава държавите членки да определят ясни правни задължения за свързването на домакинствата към съществуващите канализационни мрежи. Информацията относно степента на свързаност на домакинствата следва да стане част от редовното отчитане;

4)намали времето, необходимо за извършване на оценка на спазването на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води, като изиска от държавите членки да докладват данни в рамките на шест месеца (в съответствие с член 15 от Директивата) от датата, за която Комисията заяви желание да научи подробности за ситуацията относно изпълнението (референтна дата). Комисията следва също да се стреми да намали и своето собствено време за отчитане;

5)да провери за подобни проблеми, свързани с дълги периоди за докладване, в рамките на други Директиви за околната среда.

Използване на наличните средства от ЕС в рамките на програмния период 2007—2013 г.

109

Наблюдават се значителни забавяния по отношение на одобрението от страна на държавите членки и изпълнението на проектите, съфинансирани от ЕС в областта на пречистването на отпадъчни води, по време на програмния период 2007—2013 г. Това води до опасността от загуба на наличните средства от ЕС и може да породи необходимостта държавите членки да потърсят други средства (национални или частни), за да осигурят завършването на редица проекти.

110

Оценките на държавите членки за оставащите нужди от финансиране за завършване на проектите, необходими за изпълнение на Директивата, надвишават наличните бюджетни кредити в рамките на оперативните програми за 2014—2020 г. в областта на околната среда в поне две от четирите държави членки.

Препоръка 2

Комисията следва да:

а)поиска от държавите членки да предоставят актуална информация относно размера на финансовите средства, от които ще имат нужда, за да гарантират спазването на крайните срокове за изпълнение, определени в Директивата за пречистване на градските отпадъчни води за агломерации с ЕЖ над и агломерации с ЕЖ под 2 000, които разполагат с действащи системи за събиране;

б)поиска от държавите членки да се уверят, че тези агломерации, които не отговарят на изискванията на Директивата, ще осъществят необходимите проекти, които да осигурят спазване на изискванията.

Ефективност на съфинансираните от ЕС пречиствателни станции за градски отпадъчни води

Резултати от дейността на пречиствателните станции за градски отпадъчни води

111

Отпадъчните води от всички пречиствателни станции за градски отпадъчни води са спазили пределно допустимите стойности на концентрация, определени от Директивата за пречистване на градските отпадъчни води, където това е приложимо. В две държави членки крайният срок за подаване на заявления все още не е бил приключил или пределно допустимите стойности не са били приложими на ниво отделна станция. 89 % от станциите спазват пределните стойности, определени в техните разрешителни. Сметната палата отбеляза също, че тези пределни стойности се основават на национално законодателство и/или разрешителни за станции, които в някои случаи определят пределни стойности, по-строги от тези в Директивата.

112

В случаите на преливания, които възникват в периоди на проливни дъждове и оказват влияние върху качеството на водата на приемащия воден обект, като цяло липсва информация относно количеството и параметрите за качеството на водата. Сметната палата отбелязва, че Комисията наскоро е започнала проучване по този въпрос.

113

В по-голямата част от случаите (89 %) операторите на станции извършат проверки на извадков принцип за спазването на пределно допустимите стойности на концентрация по отношение на отпадъчните води, зауствани от промишлените инсталации. В Словакия обаче операторите на станции не са допълнили резултатите от своите проверки (които могат да се извършват на интервали от порядъка на една година) с искане да получат също така резултатите от самостоятелните проверки, извършени от самите промишлени инсталации.

114

Около една трета от проверените пречиствателни станции за градски отпадъчни води са прекалено големи, като някои от тях обработват твърде висок дял подпочвени води. Това се дължи както на слабости в проектирането на станциите (като например нереалистични допускания за нуждата от пречистване на отпадъчните води от домакинствата и промишлеността), така и на промени в населението след като е започнала експлоатацията им.

115

Значителните различия от гледна точка на оперативните разходи на пречиствателните станции (особено по отношение на енергията, както и на транспортирането и изхвърлянето на утайките) предполагат, че съществуват възможности за намаляване на тези разходи.

Препоръка 3

Комисията следва да:

а)извърши оценка на целесъобразността на пределно допустимите стойности на концентрация, определени от Директивата, като вземе предвид технологичните подобрения, извършени от 1991 г. насам, когато Директивата за пречистване на градските отпадъчни води е била приета;

б)оцени дали правилата относно броя и честотата на проверките, които следва да се извършват от националните органи за инспекция на околната среда, както и глобите, които следва да бъдат заплащани от промишлените инсталации при неспазване на пределно допустимите стойности на концентрация, имат достатъчно възпиращ ефект в съответствие със съобщение на Комисията от 2012 г.⁵⁸;

в)оцени необходимостта да изисква от държавите членки задължително измерване на преливанията, както и определяне на правила за разрешения брой и качеството на такива преливания;

г)не одобрява „големи проекти“ и да поиска от държавите членки да не одобряват проекти в рамките на дадена оперативна програма, освен ако проектът за размер на пречиствателните станции за отпадъчни води не взема предвид възможностите за намаляване на инфилтрацията на подпочвените води: разходите за инвестиции във водонепропускливостта на канализационната мрежа може да са по-ниски от разходите за инвестиции в пречиствателна станция с по-висок капацитет;

д)насърчава държавите членки да проучват и разпространяват информация относно възможностите за спестяване на разходи, като например чрез използването на потенциала за производство на енергия на утайките или чрез използването на утайките като ценни суровини за възстановяване на фосфора. Това може да включва също така и искане от операторите на пречиствателни станции да участват в сравнителни анализи за определяне в кои станции има възможности за увеличаване на ефективността на разходите и чрез определяне на тези разходни елементи, върху които трябва да се концентрират.

Използване на утайките от пречиствателните станции за градски отпадъчни води

116

Повторната употреба на утайките е предпочитаният вариант в три от четирите одитирани държави членки. В Румъния обаче по-голямата част от утайката се депонира или се съхранява на място, което не е устойчиво в дългосрочен план.

117

Когато утайката се използва върху земеделски почви или се депонира, пределно допустимите стойности на концентрация, определени на ниво ЕС, се прилагат за определени вещества, като например тежки метали. За тези видове употреба мониторингът на държавите членки като цяло се счита за адекватен, с изключение на Румъния. Ситуацията е различна при други видове употреба (като например използването на утайки за вложен материал за производство на компост или върху неселскостопански почви). По отношение на това не са зададени изисквания на ниво ЕС за защита на околната среда. Сметната палата отбелязва, че Комисията също счита, че в това отношение Директивата за утайките от отпадъчни води е остаряла, но възнамерява първо да актуализира Регламента за торовете.

Препоръка 4

Комисията следва да:

1)извърши окончателните плащания по „големите проекти“, одобрени в рамките на оперативната програма, при условие че съществува подходящо решение за повторното използване на утайката от пречистване на отпадъчните води, и да поиска от държавите членки да следват същия подход за проекти, одобрени на национално ниво; това може да се направи, като се включи специална клауза в споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства за програмния период 2014—2020 г.;

2)предложи, въз основа на преглед на целесъобразността на пределно допустимите стойности на концентрация на замърсители и други вещества, привеждането в съответствие с разпоредбите на Директивата за утайките от отпадъчни води или на която и да е друга директива или регламент, свързани с въпросите за отпадъчните води или качеството на почвите, и да поиска от държавите членки да гарантират надеждни механизми за наблюдение на замърсителите при всякакъв вид повторно използване на утайки.

Финансова устойчивост на съфинансираните от ЕС пречиствателни станции за градски отпадъчни води

118

Тарифите за пречистване на отпадъчните води, начислявани на домакинствата и промишлените предприятия, са твърде ниски при 89 % от станциите, за да позволят обновяването на инфраструктурата в края на очаквания ѝ икономически жизнен цикъл. В повечето случаи тарифите са все още значително по-ниски от равнището на социална поносимост от 4 % от дохода на домакинство. Тази ситуация се дължи отчасти на националните правни разпоредби: в две държави членки разходите за амортизация не могат да бъдат изцяло взети предвид при определянето на тарифите и в две от държавите членки съществува таван на годишните увеличения на тарифите. Когато разходите не са напълно възстановени от потребителите на услуги по пречистване на отпадъчни води, невъзстановената част трябва да бъде заплатена от други — най-вероятно обществото като цяло на основата на платени данъци. Освен това, в резултат на тази ситуация операторите на станции може да намалят текущата поддръжка, което да съкрати икономическия жизнен цикъл на активите и/или да влоши качеството на пречистване на отпадъчните води.

119

В две трети от случаите, проверени от Сметната палата, няма информация дали собствениците на инфраструктурата са натрупали достатъчно финансови резерви за поддръжка и евентуално обновяване на инфраструктурата за питейна вода и отпадъчни води. Това се дължи на заменяемостта на ресурсите, в случаите когато общините за собственици. На равнището на операторите на пречиствателни станции някои резерви се създадени от натрупани печалби.

Препоръка 5

Комисията следва да:

1)насърчава държавите членки да прилагат отговорна политика за тарифите за отпадъчни води и да адаптират, при необходимост, законовите разпоредби в областта на ценообразуването на водата, така че тарифите да не бъдат по-ниски от общоприетото равнище на социална поносимост от 4 %;

2)насърчава държавите членки да следят дали публичните собственици, като например общините, могат да гарантират, че разполагат с достатъчно налични средства за необходима поддръжка и обновяване на инфраструктурата за отпадъчни води.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител Henri GRETHEN — член на Европейската сметна палата, в Люксембург на заседанието му от 10 юни 2015 г.

За Сметната палата

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Председател

58COM(2012) 95 окончателен — Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Подобряване на резултатите от мерките на ЕС в областта на околната среда: изграждане на доверие чрез повишаване на познанията и готовността за реакция“.

Приложения

Приложение I

Съоръжения за пречистване на градските отпадъчни води

Source: ECA.

Приложение II

Списък на проверените пречиствателни станции за отпадъчни води

Държава членка
Местонахождение
Проектиран капацитет в ЕЖ
Общо разходи¹
(в евро)
Общ размер на безвъзмездната финансова помощ от ЕС
(в евро)
Процент на безвъзмездната финансова помощ от общите разходи

Чешка република

Блудов
4 115
38 312 039,31
26 818 427,32
70 %

Зубри
47 000
43 395 472,68
29 508 921,03
68 %

Бзенец
22 607
27 294 593,37
17 732 842,00
65 %

Бланско
29 376
27 294 593,37
17 732 842,00
65 %

Унгария

Сегед
230 000
94 637 207,86
33 325 000,00
35 %

Залаегерсег
180 000
48 350 946,27
36 263 208,96
75 %

Дьор
375 000
17 560 130,00
7 250 000,00
41 %

Дунакеси
82 500
2 954 395,00²
(HUF 914 976 000)
1 942 002,00²
(HUF 601 438 000)
66 %

Будапеща
1 600 000
438 526 042,48
278 661 500,00
64 %

Дебрецен
675 000
87 304 362,28
50 636 530,12
58 %

Шопрон
165 000
18 594 829,58
9 297 414,79
50 %

Румъния

Браила
247 700
43 984 313,64
32 988 235,23
75 %

Букурещ Глина
1 654 110
105 765 515,60
68 747 585,14
65 %

Бузъу
235 000
26 964 178,91
19 953 492,39
74 %

Констанца Север
308 125
69 251 771,60
49 669 303,00
72 %

Крайова
385 000
71 894 883,75
52 783 500,00
73 %

Галац
360 000
72 053 837,40
42 000 000,00
58 %

Яш
933 300
45 550 042,28
34 162 531,71
75 %

Орадя
250 000
18 570 208,73
12 999 145,77
70 %

Питещ
320 000
46 879 803,82
31 312 500,00
67 %

Ръмнику Вълча
130 000
28 119 004,10
21 089 253,08
75 %

Сату Маре
180 000
31 789 308,31
22 570 408,90
71 %

Тимишоара
440 000
41 187 160,13
29 242 884,13
71 %

Словакия

Тренчин
30 000
7 935 751,09
3 967 875,55
50 %

Повашка Бистрица
45 000
12 299 508,09
6 149 754,04
50 %

Търнава
211 700
29 711 033,08
10 193 516,00
34 %

Вранов
34 900
51 823 026,31
34 020 640,00
66 %

Прешов
91 275
65 699 239,14
40 566 608,00
62 %

1Някои проекти включват няколко подпроекта (например модернизирането на пречиствателните станции за отпадъчни води и изграждането на канализационни мрежи на няколко места), като по този начин общите разходи се отнасят до проекта като цяло, а не само до проверените станции за пречистване на отпадъчни води.

2Сумата в унгарски форинти е преобразувана в евро по следния обменен курс: 1 евро за 309,7 унгарски форинта (средно за 2014 г.).

Приложение III

Крайни срокове за прилагане на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води

Държава членка
Междинни целеви срокове, които трябва да бъдат спазени
Крайни срокове на преходен период

Чешка република
1 май 2004 г. — за 18 агломерации с ЕЖ >10 000
31 декември 2006 г. — 36 агломерации
31 декември 2010 г.

Унгария
31 декември 2008 г. — за агломерации в чувствителни зони с ЕЖ >10 000
31 декември 2010 г. — за агломерации в нормални зони с ЕЖ >15 000
31 декември 2015 г.
31 декември 2008 г. — за биоразградими промишлени отпадъчни води от станции, собственост на промишления сектор от приложение III на Директивата.

През 2009 г. Унгария е поела ангажимент да спазва член 5, параграф 4 от Директивата до 2018 г..

Румъния
Системи за събиране
31 декември 2010 г. — 61 % от количеството вещества в ЕЖ
31 декември 2013 г. — 69 % от количеството вещества в ЕЖ
31 декември 2015 г. — 80 % от количеството вещества в ЕЖ
31 декември 2013 г. — всички агломерации > 10 000 ЕЖ
31 декември 2018 г.

Вторично пречистване или друга равностойна обработка (или по-строго пречистване за чувствителните зони)
31 декември 2010 г. — 51 % от количеството вещества в ЕЖ
31 декември 2013 г. — 61 % от количеството вещества в ЕЖ
31 декември 2015 г. — 77 % от количеството вещества в ЕЖ
31 декември 2015 г. — всички агломерации > 10 000 ЕЖ

Словакия
31 декември 2004 г. — за 83 % от общото количество биоразградими вещества
31 декември 2008 г. — за 91 % от общото количество биоразградими вещества
31 декември 2010 г. — всички агломерации > 10 000 ЕЖ
31 декември 2012 г. — за 97 % от общото количество биоразградими вещества
31 декември 2015 г.

Отговори на Комисията

Кратко изложение

III

Понастоящем Комисията не възнамерява да увеличи усилията за докладване по Директива 91/271/ЕИО за пречистването на градските отпадъчни води (ДПГОВ) по отношение на агломерации под еквивалент жители от 2000, тъй като не съществува задължение за тези агломерации да събират и пречистват отпадъчните води в съответствие с членове 3, 4 и 5 от ДПГОВ. Въпреки това, съгласно Рамкова директива 2000/60/ЕО за водите (РДВ) Комисията изисква от държавите членки да предоставят информация, независимо от размера на агломерациите. Освен това пилотната програма „Структурирана рамка за прилагане и информиране“ (СРПИ) следва да подобри качеството на докладване (вж. отговора на Комисията на точка 29).

Комисията припомня, че за агломерации с население над 2000 еквивалент жители правната рамка вече предвижда, че домакинствата трябва да бъдат свързани към мрежите или да разполагат с отделни или подходящи системи.

IV

Основните цели на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд в програмния период 2007-2013 г. са да се намали разликата между нивата на социално-икономическото развитие на регионите на ЕС, а не непременно да се допринесе за спазването на сроковете на ДПГОВ, което попада в обхвата на отговорност на съответните държави членки и при това независимо от нивото на отпуснатите средства. По този начин приносът на ЕФРР/КФ през периода 2007—2013 г. действително може да не бъде достатъчен, за да бъдат удовлетворени всички нужди в областта на канализационна инфраструктурата при изпълнението на сроковете на ДПГОВ.

Що се отнася до необходимостта от съчетаване на докладването с напредъка в прилагането на ДПГОВ, Комисията счита, че тази информация е достъпна и се актуализира от държавите членки на всеки две години в случай на промени, съгласно член 17 от ДПГОВ.

V

По отношение на размера на пречиствателните станции, Комисията счита, че е от компетентността на държавите членки да решават относно размера на пречиствателните станции, тъй като ДПГОВ не поставя никакви изисквания за размера на пречиствателните станции (вж. отговора на Комисията на точка 65).

По принцип размерът на пречиствателните станции може да се определя от редица фактори, в това число предпазен марж за постигане на съответствие с ДПГОВ във всеки един момент, справяне със сезонни дейности/вариации, например туризма, промишлени дейности или оттичане на води от силни дъждове и предвиждане на възможно бъдещо свързване на допълнителни селища, нарастване на населението и др.

От 2007 г. насам участието на структурата JASPERS (съвместна помощ за подкрепа на проекти в европейските региони) има за цел да помогне на държавите членки да подобрят качеството на заявления за големи проекти, включително техните технически характеристики, преди подаването им за отпускане на безвъзмездни средства по линия на фондовете.

Що се отнася до въпроса за преливането, вж. отговорите на Комисията по точки 54—56.

Що се отнася до оценката на пределно допустимите стойности на концентрацията, вж. отговорите на Комисията по точка 49 и препоръка 3, буква а).

VI

Комисията приема препоръката на Сметната палата.

VII

Комисията приема тази препоръка и я смята за частично изпълнена, тъй като държавите членки трябва да приложат подходяща ценова политика за водите чрез член 9.1 от Рамковата директива за водите и предварителното условие по член 6.1 от приложение XI от Регламента за общоприложимите разпоредби 1303/2013.

Освен това Комисията счита, че равнището на достъпност от 4 % е индикативно.

Комисията обаче не приема втората част на тази препоръка (т.е., че следва да бъдат на разположение достатъчно средства за необходимата поддръжка и обновяване), тъй като при липсата на специфична правна рамка отговорността да се гарантира наличието на средства за поддръжка и обновяване попада в компетентността на собствениците и/или операторите на канализационна инфраструктура и следователно е от компетентността на държавите членки.

Констатации и оценки

22

Понастоящем Комисията анализира получените отговори на посочените официални запитвания, отправени до тези държави. В този контекст Комисията анализира дали са необходими последващи действия по отношение на доказването на сходното ниво на опазване на околната среда от индивидуалните системи.

23

Комисията отбелязва, че тази забележка е отправена до съответните държави членки. Свързването на домакинствата с обществената канализационна мрежа не е регламентирано от ДПГОВ. Задача на държавите членки е, чрез националното им законодателство, да осигуряват свързване или, като алтернатива, да прилагат индивидуални или други подходящи системи, за да гарантират съответствие с член 3 от ДПГОВ.

26

Това съгласуване между Унгария и Румъния произтича от възможността, предоставена съгласно член 9 от ДПГОВ.

Освен това в член 5.4 се посочва общо намаляване на N и P, приложимо по отношение на отпадъчните води, които навлизат във всички пречиствателни станции в съответната област, дори и тези, обслужващи агломерации под 10 000 еквивалент жители.

28

Комисията отбелязва, че спад на генерираните потоци до 10—15 % на равнището на държавите членки, може да се счита за допустим, тъй като агломерациите са „живи“ субекти, в които са налице постоянни промени (например поради емиграция, затваряне на заводи и т.н.). Обратно, запазването на постоянно равнище на потоците (еквивалент жители — ЕЖ) през годините може да показва, че данните не са напълно актуализирани. Намалението на броя агломерации е логична последица от спада на потоците, а също и от променящия се характер на агломерациите. Последващите действия във връзка с промяната в броя на ЕЖ са по-съществени от промените в броя на агломерациите.

Състоянието на спада на потоците в Румъния стана явно едва с публикуването на първите резултати по прилагането (8-и доклад) и би могло да се сметне по принцип за „недопустимо“. В рамките на пилотния проект по СРПИ (Структурирана рамка за прилагане и информиране), който бе стартиран през 2013 г., Комисията ще поиска от органите да посочат причините за тези съществени промени (засягащи и броя на агломерациите) и да действат по съответния начин (вж. отговора на Комисията на точка 29). Румъния ще бъде част от етап III, започващ през 2015 г.

29

Комисията стартира пилотната програма по СРПИ за подобряване на организацията и управлението на данни/информация на национално равнище и за информиране на създателите на политики, заинтересованите страни и обществеността относно начините, по които законодателството се прилага на практика в съответствие с разпоредбите на Директивата за достъпа до информация и Директивата INSPIRE (2003/4/ЕО и 2007/2/ЕО). Програмата се отнася най-вече до това как да се постигне или запази съответствието чрез съсредоточаване върху исканията за данни и информация в неотговарящите на изискванията агломерации и чрез разработване на информационни системи, които свързват различните източници на данни (екологични, социално-икономически, данните за финансирането, правните аспекти и др.). Досега са се включили следните държави: CY, LT и SI и е предвидено да се включват 4 други държави (между които RO).

За държавите членки, които се ползват от СРПИ, и по-специално за Румъния, Комисията възнамерява да проследи развитието на количеството, произведено от агломерациите през следващите няколко години, за да се разбере по-добре дали тази промяна е оправдана или не.

30

Комисията изтъква, че не е задължително за държавите членки да докладват по ДПГОВ за агломерациите с ЕЖ под 2000 (изискванията за докладване от страна на Комисията съгласно член 15 от ДПГОВ се отнасят до данните за събирането и пречистването за агломерациите с ЕЖ над 2 000). Държавите членки изпращат допълнителни доклади на Комисията съгласно член 16 от ДПГОВ, като се отнасят само до обща информация за „отвеждането на градските отпадъчни води и утайки“.

Поради съображения за пропорционалност и за да не се увеличават усилията за докладване, Комисията не изисква докладване за агломерации под 2 000 ЕЖ съгласно членове 15, 16 и 17 от ДПГОВ. Освен това Комисията не изисква информация, която не е необходима, за да се провери спазването на разпоредбите на членове 3, 4 и 5 от ДПГОВ.

Съгласно РДВ Комисията иска от държавите членки да предоставят информация за водни обекти, подложени на значителен натиск от градски отпадъчни води (независимо от размера на агломерациите), и за мерките, които са въведени, за да се постигне добро състояние на водите, включително количествените индикатори, например за намаляване на изхвърляните замърсители. Комисията ще се позове на разпоредбите на РДВ за проверка на агломерациите по член 7 от ДПГОВ.

31

Стратегията на Комисията за съответствие в рамките на ДПГОВ се съсредоточава върху най-големите емисии на замърсители във водните обекти. В този смисъл Комисията не задължава държавите членки да докладват за агломерации под 2 000 ЕЖ, тъй като не съществува задължение за събиране и пречистване за тези агломерации по членове 3, 4 и 5 от ДПГОВ. Обаче съгласно РДВ Комисията иска от държавите членки да предоставят информация за водни обекти, подложени на значителен натиск от градски отпадъчни води (независимо от размера на агломерациите), и за мерките, които са въведени, за да се постигне добро състояние на водите. Впоследствие държавите членки могат да вземат допълнителни мерки за агломерации под 2 000 ЕЖ за всеки отделен случай.

33

Комисията счита, че ефективността на процедурата не е спорна: чрез конкретните искания до държавите членки, стартирали през 2014 г. и посочени от Палатата, от органите на държавите членки бяха поискани най-новите налични данни относно сроковете за периода 2009—2010 г. На практика това означава, че информацията относно спазването на сроковете, изтекли през 2009—2010 г., ще бъде актуализирана от органите с по-нови данни (искана година: 2012 или 2013). В допълнение с данните от 8-и доклад (референтни години 2011—2012 г.), Комисията ще бъде в състояние да прецени спазването на новите изтекли срокове. Тези актуализации ще дадат възможност на Комисията, ако счете за необходимо, да започне процедури за нарушение, когато това е необходимо. Както бе посочено от Палатата, в момента Комисията анализира информацията, предоставена от държавите членки в това отношение.

37

Комисията счита, че нивата на поетите задължения на програмно равнище в края на 2013 г. за съответните четири участващи държави членки, посочени в таблица 5, са задоволителни.

38

Комисията признава, че равнището на усвояване в края на 2013 г. на всички засегнати държави членки е било много ниско, откъдето и съществуването на риск от отмяна на бюджетни кредити на програмно равнище (член 93 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета). Необходимо е обаче да се подчертае, че съществуват обективни причини за това, като например необходимостта да се подобрят техническият, правният и административният капацитет в съответните държави членки. Освен това Комисията отбелязва, че плащанията за повечето от проектите, обикновено се осъществяват по време на последната година на изпълнение (т.е. 2014 г. и 2015 г.), като крайна дата на допустимост е краят на 2015 г.

39

Комисията осъзнава, че някои проекти може да не бъдат приключени до 31.12.2015 г. и че те могат да се разделят на два отделни етапа (вж. също отговора на Комисията на точка 40 по-долу). Ето защо, с цел да се ускори изпълнението на програмите и да се отстрани рискът от отмяна на бюджетни кредити, в края на 2014 г. бе създадена работна група по изпълнението, чийто акцент беше, наред с другото, да се ускори изпълнението в четирите държави членки.

40

Като се вземе предвид, че някои проекти могат да се разделят на два периода на програмиране и с цел улесняване на държавите членки, Комисията предложи изменение на насоките за приключване на програмите, които бяха приети на 30 април 2015 г. (Решение на Комисията C (2015) 2771 за изменение на Решение C (2013) 1573). Тяхната основна цел е да се въведе по-голяма гъвкавост в някои области, включително „постепенно изтегляне“ на незавършените проекти от 2016 г. нататък.

По отношение на Словакия и Румъния и в по-малка степен Унгария Комисията е напълно наясно, че въпреки значителния принос на отделените средства за програмите за периода 2014—2020 г. в полза на пречистването на отпадъчни води, най-вероятно няма да бъде възможно да бъдат удовлетворени всички нужди.

41

Комисията отбелязва, че в съответствие с член 14 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. бюджетът на Европейския съюз, отпуснат за фондовете, се изпълнява в рамките на споделено управление между държавите членки и Комисията. В тази рамка окончателното решение за избор на проекти е отговорност на държавите членки, които трябва да гарантират, че подбраните проекти са съобразени със съответните документи за програмиране за периода 2007—2013 г., приети от Комисията, и че те са също така в съответствие със законодателството на ЕС (напр. ДПГОВ). Комисията счита, че ако не са били подадени/одобрени заявления за проекти за някои по-големи агломерации, това може да се дължи на факта, че те не са били сметнати за достатъчно „зрели“, за да изпълняват прилаганите критерии за подбор (напр. зрялост в техническо отношение/готовност да бъдат изпълнени).

43

Като цяло основните/общите показатели за крайните продукти, както и специфичните за програмата показатели за резултатите и крайните продукти са определени за всички програми за периода 2007—2013 г. и техните цели обикновено отразяват подкрепените видове интервенции (показател за крайните продукти) или очакваната цел във връзка с потенциалните бенефициенти (показател за резултатите).

44

Комисията признава, че някои целеви показатели могат да не бъдат изпълнени до приключването на програмите (края на 2015 г.). Въпреки това положението, що се отнася до изпълнението на целевите нива на показателите, варира в отделните държави членки и във всеки случай следва да бъде преразгледано при приключването на програмите, тъй като договорите за повечето проекти за пречистване на отпадъчни води бяха сключени едва през 2014 г.

49

Комисията счита, че фактът, че държавите членки определят по-строги пределни стойности на концентрация от ДПГОВ, не води непременно до необходимостта от преразглеждане на задължителните стойности, определени в директивата. Държавите членки са свободни да прилагат ДПГОВ, като надхвърлят изискванията ѝ. Освен това държавите членки са задължени също да се съобразяват с другите приложими директиви¹ в областта на опазването/качеството на водите.

54

Комисията обърна внимание на този въпрос и предприе проучване на преливанията (вж. точка 56), което ще позволи да се събере по-подробна информация относно преливанията на равнището на държавите членки и следователно да се получат по-точни заключения относно съответните данни.

Комисията вече обърна внимание на значителен проблем със замърсяване, дължащо се на преливания в Лондон и Уитбърн, като започна производство за нарушение пред Съда на ЕС (C-301/10, 18 октомври 2012 г.). Тъй като не съществуват обаче конкретни изисквания по отношение на преливанията в ДПГОВ, в която просто се посочва, че „държавите членки вземат решения за мерките за намаляване на… преливания“ (приложение I А), Комисията първо трябва да се събере доказателства за вида на мерките, използвани на равнище държави членки, тяхната ефективност и тяхното практическо прилагане, преди да може да разгледа проблема със замърсяването от преливания по систематичен начин на равнище ЕС.

Общ отговор на Комисията по точки 55 и 56

Комисията счита, че проучването, посочено в точка 56, ще даде възможност за по-задълбочена оценка на ситуацията във всяка държава членка, което за момента не е възможно. Въз основа на заключенията, Комисията може да реши да проучи тези държави членки, в които установи, че лошото управление на преливанията може да доведе до проблеми със замърсяване от непречистени отпадъчни води.

58

Комисията подчертава, че държавите членки са длъжни да гарантират, че заустването на промишлени отпадъчни води в канализационните системи и пречиствателните станции за градски отпадъчни води съответстват на член 11 и приложение I.В от ДПГОВ, като подробните разпоредби, свързани с пределните стойности на концентрация, се уреждат от националното законодателство.

64

Комисията подчертава, че задължение на държавите членки е да решат по какъв начин да контролират заустването от промишлените инсталации.

65

ДПГОВ не определя спецификации за размера на пречиствателните станции. В член 4 се изисква единствено количествата отпадъци да се изчисляват на базата на максималното средно седмично количество, постъпващо в станцията през годината. Ето защо държавите членки трябва да решат за размера на пречиствателните станции.

Без да се изключва фактът, че проектите могат да са били несъразмерно големи по време на одита, Комисията счита, че окончателната оценка и решение относно точната форма и размер на ПСОВ следва да отчитат стандартите на „състоянието на технологията“, както и редица сложни фактически и хипотетични параметри.

По принцип размерът на пречиствателните станции може да се определя от редица фактори, в това число предпазен марж за постигане на съответствие с ДПГОВ във всеки един момент, справяне със сезонни дейности/вариации, например туризма, промишлени дейности или оттичане на води от силни дъждове и предвиждане на възможно бъдещо свързване на допълнителни селища, нарастване на населението и др.

От 2007 г. насам участието на структурата JASPERS (съвместна помощ за подкрепа на проекти в европейските региони) има за цел да помогне на държавите членки да подобрят качеството на заявления за големи проекти, включително техните технически характеристики, преди подаването им за отпускане на безвъзмездни средства по линия на фондовете.

67

Трябва да бъдат проучени разходите от намаляването на чистата вода, тъй като голямо намаляване може да бъде много скъпо. Когато делът на чиста вода от входящия поток е висок, трябва да бъде разгледан и въпросът за това как той да се намали по икономически ефективен начин.

67 Второ тире

Комисията е съгласна, че това би могло да бъде възможност в случаите, когато е подкрепено от подходящи анализи на разходите и ползите, при които се сравняват очакваните ремонтни разходи и очакваните ползи.

71 Първо тире

Комисията счита, че разходите за третиране на утайките зависят, от една страна, от вида на избраното третиране, а от друга страна, от крайното местоназначение на утайките от пречиствателната станция.

71 Трето тире

Комисията подкрепя сравнителен анализ за подобряване на екологичните показатели на водоснабдителните предприятия. В отговора си до Европейската гражданска инициатива „Right 2Water“ (COM(2014) 177 final) Комисията пое ангажимент за действие за проучване на идеята за въвеждане на сравнителен анализ за качеството на водата и услугите в тази област и организира многостранна среща през септември 2014 г. Този диалог подчерта, че терминът „сравнителен анализ“ е използван в широк смисъл. Следва да се направи ясно разграничение между увеличаването на прозрачността като цел в контекста на гражданската инициатива и сравнителния анализ като помощен инструмент за управление. В този смисъл сравнителният анализ е предназначен за комунални услуги и мрежи за сравнителен анализ, които дават възможност за оценка на изпълнението чрез сравнения на сходни субекти, съдържащи сложен набор от данни и показатели. Ролята на Комисията в тази дейност обаче е ограничена до улесняване на диалога относно обмена на най-добри практики.

76

По принцип Комисията е съгласна, че утайките не следва да се съхраняват на място и ще трябва да бъдат, в сравнително близко бъдеще, отвеждани до крайното местоназначение.

83

Комисията обмисля преразглеждане на Регламента за торовете 2003/2003. Един от разглежданите варианти е да се установят правно обвързващи пределни стойности за тежките метали и евентуално да бъдат обхванати утайките от отпадъчни води, които отговарят на тези изисквания за свойствата им на наторяване, в преработен регламент за торовете.

84

На този етап Комисията не планира да предложи преразглеждане на Директивата за утайките от отпадъчни води, като първо ще вземе решение за евентуално преразглеждане на регламента за торовете, преди да вземе бъдещи решения относно преразглеждането на Директивата за утайките от отпадъчни води.

87

Комисията е съгласна, че все повече проучвания показват въздействието на пластмасовите микрочастици в сладководна и морска среда и това, че отпадъчните води биха могли да бъдат източник на емисии.

88

Комисията обмисля дали да предложи преразгледан регламент за торовете през 2015 г. (вж. също точки 83 и 84).

95

Комисията заявява, че Рамковата директива за водите (член 9) изисква гарантиране на адекватен принос на различните потребления на вода за възстановяването на разходите за водни услуги до 2010 г.

97

Комисията също така счита, че съществува риск операторите на пречиствателни станции да не извършват необходимата поддръжка по причини за рентабилност. При липсата на специална правна уредба обаче ефективността на операторите попада в сферата на компетентност на държавите членки.

98

Комисията счита, че една подходяща тарифна система е важна не само от гледна точка на приноса от ЕФРР, но и желателна за финансовата устойчивост на дейността в дългосрочен план. Обезкуражаващият ефект върху прилагането досега на принципа за възстановяване на разходите значително ще се подобри, тъй като потенциалните бенефициенти през програмния период 2014—2020 г. не е необходимо да извършват анализ на разходите и ползите, за да определят недостига на финансиране на проектите си, но може да бъде приложен фиксиран процент за приходите от 25 %.

99

Ако държавите членки изберат да прилагат фиксиран процент от 25 % в съответствие с член 61, параграф 3а от Регламент (ЕС) № 1303/2013, Комисията наистина трябва да действа в рамките на ограниченията, посочени в текущата правна рамка.

Общ отговор по точки 101—105

Вж. отговора на Комисията по точка 98.

Заключения и препоръки

106

Комисията счита, че ниската степен на усвояване в края на 2013 г. би могла да се дължи например на необходимостта да се подобрят техническият, правният и административният капацитет в четирите държави членки, на факта, че плащанията за повечето от проектите обикновено се осъществяват по време на последните години на изпълнение (т.е. 2014 г. и 2015 г.), като крайната дата за допустимост е краят на 2015 г.

Комисията е съгласна, че една подходяща тарифна система е важна не само от гледна точка на приноса от ЕФРР, но и желателна за финансовата устойчивост на съфинансираната канализационна инфраструктура. В съответствие с Регламент (ЕС) № 1303/2013 от 17 декември 2013 г. потенциалният обезкуражаващ ефект на принципа на възстановяване на разходите се очаква постепенно да намалее, тъй като от държавите членки се изисква да отговарят на предварителното условие по член 6.1, като предоставят доказателства, че разпоредбите за възстановяване на разходите за водите, установени в член 9 от РДВ, са спазени, когато водата инфраструктура е съфинансирана от фондовете.

Комисията отбелязва констатацията на Палатата, че почти една трета от разгледаните пречиствателни станции са прекомерно големи. Моля, вж. също така отговора на Комисията на точка 65.

107 Второ тире

Относно спада в броя на агломерациите, Комисията смята, че последващите действия във връзка с промяната в броя на ЕЖ са по-съществени от промените в броя на агломерациите. Комисията ще предприеме проследяване по положението на Румъния в рамките на пилотната програма по СРПИ (вж. отговора на Комисията на точки 28 и 29).

107 Трето тире

Комисията счита, че събира необходимата и подходящата за целта информация в рамките на ДПГОВ и може да поиска като допълнение информацията съгласно РДВ за специфични цели (вж. отговора на Комисията на точки 30 и 31).

108

Комисията посочва, че дългият процес се дължи на броя съответни агломерации в целия ЕС. Инструментът за докладване в рамките на СРПИ обаче следва да подобри процеса на докладване на национално равнище.

По 8-ия доклад по ДПГОВ Комисията поиска набори от данни за 2011 г. или 2012 г.

Препоръка 1 а)

Комисията не приема тази препоръка.

Понастоящем Комисията не възнамерява да увеличи усилията за докладване по ДПГОВ по отношение на агломерациите под 2000 ЕЖ, разполагащи с изградени канализационни системи. Обаче съгласно РДВ Комисията иска от държавите членки да предоставят информация за водни обекти, подложени на значителен натиск от градски отпадъчни води (независимо от размера на агломерациите), и за мерките, които са въведени, за да се постигне добро екологично и химическо състояние на водите.

Препоръка 1 б)

Комисията приема тази препоръка. Понастоящем Комисията не възнамерява да въведе систематична проверка на броя на агломерациите под 2000 ЕЖ в рамките на редовното докладване съгласно членове 15 и 17 от ДПГОВ. Комисията обаче ще предприеме последващи действия в случаите, когато значителни промени са ѝ съобщени или идентифицирани чрез други средства, като например пилотната програма „Структурирана рамка за прилагане и информиране“.

Препоръка 1 в)

Комисията приема тази препоръка и счита, че тя вече е изпълнена в агломерации с население над 2 000 ЕЖ. В тези агломерации Директивата за пречистването на градските отпадъчни води предвижда да са налице канализационни системи или индивидуални/други подходящи системи.

Препоръка 1 г)

Комисията приема препоръката.

Периодът от време между поисканата базисна година и публикуването на доклада на Комисията се дължи на многото различни обработки и правни фактори, както на равнище държави членки, така и на равнище Комисия (напр. вътрешни процеси, проверка на качеството на предоставените данни, брой агломерации, определяне на приоритети и др.). Комисията счита, че сегашните системи за докладване на държавите членки не позволяват по-ранните срокове за докладване, които иначе биха били желателни, тъй като националните системи забавят срока за докладване на Комисията. Комисията работи за подобряване на собствените си срокове за докладване и за събирането на по-актуална информация от държавите членки чрез разработване на пилотен проект с участието на определен брой държави членки, т.нар. инструмент за докладване в рамките на СРПИ.

Препоръка 1 д)

Комисията приема препоръката.

Независимо от този одит Комисията ще започне широк преглед на изискванията за докладване съгласно законодателството на ЕС в областта на околната среда в рамките на програмата си за „по-добро регулиране“².

109

Комисията също така признава, че съществуват рискове от от отмяна на бюджетни кредити на програмно равнище съгласно член 93 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета за четирите проверени държави членки. Някои от основните причини за забавяне на изпълнението са посочени в отговорите на Комисията на точки 38 и 106.

За да се намерят начини да се ускори изпълнението на програмите и да се отстрани рискът от отмяна на бюджетни кредити, в края на 2014 г. бе създадена работна група по изпълнението, чийто акцент беше, наред с другото, да се ускори изпълнението в четирите съответни държави членки.

Също така, за да се гарантира гладкото приключване на редица проекти Комисията, предложи изменение на насоките за приключване на програмите, чиято цел е да се въведе по-голяма гъвкавост в някои области, включително „постепенно изтегляне“ на незавършените проекти от 2016 г. нататък (вж. също отговора на Комисията по точка 40).

110

Основните цели на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд в програмния период 2007–2013 г. са да се намали разликата между нивата на социално-икономическото развитие на регионите на ЕС, а не непременно да се допринесе за спазването на сроковете на ДПГОВ, което попада в обхвата на отговорност на съответните държави членки и при това независимо от нивото на отпуснатите средства. По този начин приносът на ЕФРР/КФ през периода 2007—2013 г. действително може да не бъде достатъчен, за да бъдат удовлетворени всички нужди в областта на канализационна инфраструктурата при изпълнението на сроковете на ДПГОВ.

Препоръка 2 а)

Комисията приема отчасти тази препоръка.

По отношение на агломерации от над 2000 ЕЖ, тя вече е въведена, тъй като такова задължение вече съществува съгласно член 17 от ДПГОВ. Докладването по член 17 има за цел да се съвмести необходимостта да се докладва с напредъка в прилагането на ДПГОВ. Тази информация е достъпна и се актуализира от държавите членки на всеки две години в случай на промени в съответствие с член 17 на ДПГОВ. Освен това чрез новия образец за докладване (приет с Решение 2014/431/ЕС от 26.6.2014 г.) държавите членки могат да докладват относно изпълнението на програмите, включително информация за прогнозираните инвестиции, съответното използване на средствата и сроковете относно всеки докладван проект. Една от целите на пилотната програма СРПИ е да се направи тази информация обществено достъпна.

По отношение на агломерации с по-малко от 2000 ЕЖ, Комисията счита, че това изискване ще увеличи неоснователно усилията за докладване и може в крайна сметка да доведе до неточности в данните, докладвани от държавите членки. Освен това не съществуват задължения за докладване за тези агломерации в рамките на ДПГОВ.

Препоръка 2 б)

Комисията приема тази препоръка.

Програмите за периода 2014—2020 г. са насочени главно върху агломерации с ЕЖ над 2000. Това е и целта на изискванията за докладване, посочени в член 17 от ДПГОВ (вж. също отговора по-горе на буква а).

111

Комисията счита, че е задължение на държавите членки да вземат решения относно разрешенията за пречиствателните станции.

114

ДПГОВ не регулира размера на пречиствателните станции, освен общото задължение по член 4. Освен това е важно да се отбележи, че този вид инфраструктура е с дълъг живот и е трудно да се прецени подходящия ѝ размер само в краткосрочен план. По принцип размерът на пречиствателните станции може да се определя от редица фактори, като например предпазен марж за постигане на съответствие с ДПГОВ в дългосрочен план, справяне със сезонни дейности/вариации, например туризма, оттичане на води от силни дъждове и предвиждане на възможно бъдещо свързване поради нарастване на населението (вж. също така отговора на Комисията на точка 65).

Препоръка 3 а)

Комисията не приема тази препоръка. За момента Комисията не възнамерява да започне оценка на целесъобразността на пределните концентрации, посочени в ДПГОВ, нито да преразглежда Директивата в близко бъдеще.

Препоръка 3 б)

Комисията не приема тази препоръка.

При подготовката на своето съобщение относно инспекциите на околната среда през 2012 г. Комисията направи оценка в по-широк смисъл на правилата, контрола и проверките, свързани с европейското законодателство в областта на околната среда. Въпреки че тази дейност показа, че твърде малко информация относно капацитета на режимите на инспекция бе на разположение в няколко от държавите членки и използването на санкции като цяло бе променливо³; Комисията е на мнение, че типът, броят и честотата на проверките и инспекциите най-добре могат да бъдат разгледани от органите на държавите членки въз основа на риска. Що се отнася до глобите, проверките за съответствие се извършват понастоящем въз основа на законодателството на държавите членки, използвано за прилагането на Директива 2008/99/ЕО⁴, в което, inter alia, се предвиждат санкции на физическите и юридическите лица за най-сериозните нарушения на правото в областта на околната среда, включително тези, които се отнасят до Директива 91/271/ЕИО (ДПГОВ).

Препоръка 3 в)

Комисията приема тази препоръка и ще проучи тази възможност в светлината на резултатите от съответното проучване, чието начало беше поставено неотдавна.

Препоръка 3 г)

Комисията приема препоръката на Сметната палата.

В съответствие с регламента за програмния период 2014—2020 г. Комисията ще разчита на независими експертни оценки (в това число JASPERS), за да се гарантира, че пречиствателните станции за отпадъчни води са с подходящите размери. На преценката на държавите членки е обаче дали се извършва анализ на разходите и ползите.

Препоръка 3 д)

Комисията приема тази препоръка. Комисията би желала обаче да отбележи, че не са налице законови задължения, наложени на държавите членки, да прилагат съществуващите практики или да участват в процеси на сравнителен анализ (вж. също така отговора на Комисията на точка 71).

116

Комисията счита, че депонирането на отпадъци или дългосрочното съхраняване на утайки от отпадъчни води в Румъния не е устойчиво и не трябва да се приема в съфинансирани проекти.

117

Комисията обмисля преразглеждане на Регламента за торовете 2003/2003. Един от разглежданите варианти е да се установят правно обвързващи пределни стойности за тежките метали и евентуално да бъдат обхванати утайките от отпадъчни води, които отговарят на тези изисквания за свойствата им на наторяване, в преработен регламент за торовете.

Препоръка 4 а)

Комисията не приема тази препоръка. Комисията систематично насърчава държавите членки да включват подходящо третиране на утайките във физическата тема на заявленията за значителни проекти, подадени за финансиране в рамките на фондовете. Комисията обаче не може да наложи тази практика на държавите членки в рамките на съществуващата правна рамка, тъй като държавите членки не са задължени да обвързват окончателните плащания по програмите с наличието на подходящо решение за повторно използване на утайки от отпадъчни води.

Препоръка 4 б)

Комисията приема отчасти тази препоръка. На този етап Комисията не планира да предложи преразглеждане на Директивата за утайките от отпадъчни води, като първо ще вземе решение за евентуално преразглеждане на регламента за торовете, преди да вземе бъдещи решения относно преразглеждането на Директивата за утайките от отпадъчни води.

118

Комисията заявява, че Рамковата директива за водите (член 9) изисква гарантиране на адекватен принос на различните потребления на вода за възстановяването на разходите за водни услуги до 2010 г.

Комисията счита, че една подходяща тарифна система е важна не само от гледна точка на приноса от ЕФРР, но и желателна за финансовата устойчивост на дейността в дългосрочен план. Обезкуражаващият ефект върху прилагането досега на принципа за възстановяване на разходите значително ще се подобри, тъй като потенциалните бенефициенти през програмния период 2014—2020 г. не е необходимо да извършват анализ на разходите и ползите, за да определят недостига на финансиране на проектите си, но може да бъде приложен фиксиран процент за приходите от 25 %.

Препоръка 5 а)

Комисията приема тази препоръка. Държавите членки трябва да приложат подходяща ценова политика за водите чрез член 9.1 от Рамковата директива за водите и предварителното условие по член 6.1 от приложение XI към Регламента за общоприложимите разпоредби 1303/2013.

Комисията обаче подчертава, че като се има предвид многоизмерният характер на стойностите на водата и фактът, че равнището на поносимост от 4 % е индикативно, определянето на крайното съотношение попада в областта на компетентност на държавите членки.

Препоръка 5 б)

Комисията не приема тази препоръка.

При липсата на специфична правна рамка отговорността да се гарантира наличността на средства за поддръжка и обновяване попада в компетентността на собствениците и/или операторите на канализационната инфраструктура и следователно е от компетентността на държавите членки.

1По-специално Рамковата директива за водите (2000/60/ЕО) и всичките ѝ „дъщерни“ директиви за подпочвените води (Директива 2006/118/ЕО) и приоритетните вещества (СКОС Директива 2008/105/ЕО) и inter alia, Директивата за питейната вода (Директива 98/83/ЕО), Директивата за водите за къпане (Директива 2006/7/ЕО), Рамковата директива за морска стратегия (2008/56/ЕО), Директивата за местообитанията (92/43/ЕИО) (по-специално член 6) и Регламент (ЕО) № 854/2004 (по-специално приложение II.А. 6).

2COM(2015) 215 final. По-добро регулиране за постигането на по-добри резултати — Програма на ЕС от 19.5.2015 г.

3http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/Final%20report%20inspections.pdf

4Директива 2008/99/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. относно защитата на околната среда чрез наказателно право (ОВ L 328, 6.12.2008, стр. 28).

QJ-AB-15-006-BG-E  ISSN 1977-5814

Отпадъчните води и утайките от пречистването на отпадъчни води могат да окажат влияние върху качеството на водите и почвите. В отговор на това, ЕС прие директиви и съфинансира изграждането на канализационни системи и пречиствателни станции за отпадъчни води.
Сметната палата провери прилагането на Директивата за пречистването на градските отпадъчни води в четири държави членки от басейна на река Дунав. Сметната палата също така разгледа извадка от 28 пречиствателни станции, за да провери как те обработват отпадъчни води и утайки от пречистването на отпадъчни води, както и по какъв начин осигуряват финансова устойчивост.
Сметната палата отправя препоръки относно докладването, начините за подобряване на ефективността, ефикасността и устойчивостта на пречиствателните станции, значимостта на пределно допустимите стойности на концентрация, използването на утайките, получени от пречистването на отпадъчни води, както и относно мониторинга на замърсителите в утайките.