EUROPOS AUDITO RŪMAI

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

El. paštas: eca-info@eca.europa.eu

Tinklavietė: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.

Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).

Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015

Print | ISBN 978-92-872-2427-9 | ISSN 1831-0885 | doi:10.2865/70305 | QJ-AB-15-006-LT-C
PDF | ISBN 978-92-872-2410-1 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/238680 | QJ-AB-15-006-LT-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2466-8 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/5481 | QJ-AB-15-006-LT-E

© Europos Sąjunga, 2015

Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.

Norint bet kokiu tikslu naudoti ar platinti 1 diagramą, turi būti gautas tiesioginis autorių teisių turėtojo leidimas.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ

Nemokamų leidinių galite įsigyti:

•vieną egzempliorių:
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).

(*)Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).

Parduodamų leidinių galite įsigyti:

•svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

LT
2015

Nr. 02

Specialioji ataskaita

ES finansavimas
Dunojaus upės baseino
miesto nuotekų valymo
įrenginiams: norint
padėti valstybėms
narėms pasiekti ES
nuotekų politikos
tikslus, būtinos tolesnės
pastangos

(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

Auditorių grupė

Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai atrenka ir nustato šias audito užduotis, siekdami kiek įmanoma padidinti jų poveikį ir atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.

Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Henri Gretheno vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už struktūrinių politikų, transporto ir energetikos išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys George Pufan; jam talkino kabineto vadovas Patrick Weldon, kabineto atašė Mircea Radulescu, skyriaus vadovas Alain Vansilliette, grupės vadovė Marion Colonerus, auditorė Zuzana Gullova, auditorius Attila Horvay-Kovac, auditorius Jean-François Hynderick, auditorė Dana Moraru, auditorė Radka Papouskova, auditorius Tomasz Plebanowicz ir auditorius Olivier Prigent.

Iš kairės į dešinę: Mircea Radulescu, Alain Vansilliette, Olivier Prigent, George Pufan, Zuzana Gullova, Patrick Weldon, Attila Horvay-Kovacs and Tomasz Plebanowicz

Turinys

Žodynėlis

Santrauka

Įvadas

Aiškinamoji informacija

Nuotekų infrastruktūrai skirtas ES bendras finansavimas

Audito apimtis ir metodas

Pastabos

Miesto nuotekų valymo direktyvoje numatytų terminų laikymasis

Apskritai valstybės narės laikėsi Miesto nuotekų valymo direktyvoje nustatytų su nuotekų rinkimu susijusių terminų, bet nesilaikė su nuotekų valymu susijusių terminų

Komisija turi tik dalį informacijos apie padėtį aglomeracijose, turinčiose mažesnį negu 2 000 gyventojų ekvivalentą

Komisija toliau stebi padėtį dėl neatitikties trijose iš keturių aplankytų valstybių narių

2007–2013 m. programavimo laikotarpio ES lėšų panaudojimas

Įsisavintos ne visos pagal 2007–2013 m. veiksmų programas skirtos lėšos

Iki 2013 m. pabaigos su išdirbių ir rezultatų rodikliais susiję tikslai daugiausia nebuvo pasiekti

ES bendrai finansuojamų miesto nuotekų valymo įrenginių efektyvumas

Miesto nuotekų valymo įrenginių veiksmingumas

Miesto nuotekų valymo įrenginiuose susikaupiančio dumblo panaudojimas

ES bendrai finansuojamų miesto nuotekų valymo įrenginių finansinis tvarumas

Dėl vartotojams taikomų nuotekų valymo tarifų visas sąnaudas buvo galima padengti tik 11 % atvejų

Nuotekų valymo tarifai 92 % atvejų, kai sąnaudos buvo padengtos tik iš dalies, buvo mažesni negu Komisijos minimas prieinamumo lygis

Finansų atsargų nepakanka užtikrinti infrastruktūros atnaujinimą

Išvados ir rekomendacijos

I priedas | – | Miesto nuotekų valymo aplinka
II priedas | – | Tikrintų nuotekų valymo įrenginių sąrašas
III priedas | – | Miesto nuotekų valymo direktyvos įgyvendinimo terminai

Komisijos atsakymai

Žodynėlis

Aglomeracija: Tam tikras plotas, kuris yra pakankamai tankiai apgyvendintas ir / arba kuriame pakankamai gausiai sutelkta ūkinė veikla, kad dėl to miesto nuotekas reikėtų rinkti ir nukreipti į miesto nuotekų valymo įrenginius arba į galutinę išleidimo vietą.

Antrinis valymas: Biologinis etapas, apimantis nuotekų valymą siekiant pašalinti organinius biologiškai skaidomus teršalus.

Bendras suspenduotų kietųjų dalelių kiekis (TSS): Vandenyje suspenduotų mineralinių ir organinių medžiagų dalelių, kurias galima pagauti akytuoju filtru, kiekis. Šis parametras taip pat yra išreikštas mg/l.

Biocheminis deguonies suvartojimas (BDS₅): Deguonies kiekis, kurį suvartoja mikroorganizmai, kad pašalintų vandenyje esančias biologiškai skaidomas organines ir mineralines medžiagas. BDS₅ paprastai naudojamas siekiant išmatuoti deguonies suvartojimą, išreikštą mg O₂/l po 5 dienų. Kuo didesnė BDS₅ vertė, tuo didesnis mikroorganizmų suvartojamo deguonies kiekis ir tuo pačiu didesnė tarša.

Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS): Suvartoto deguonies kiekis siekiant cheminėmis priemonėmis oksiduoti vandenyje esančias organines ir mineralines medžiagas. Šis parametras taip pat yra išreikštas mg O₂/l.

Europos regioninės plėtros fondas: Europos regioninės plėtros fondu siekiama stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje padedant ištaisyti pagrindinius regionų pusiausvyros sutrikimus teikiant daugiausia įmonėms skirtą finansinę paramą infrastruktūros kūrimui ir produktyvioms investicijoms, kuriomis skatinamas darbo vietų kūrimas.

Eutrofikacija: Vandens praturtinimas maistinėmis medžiagomis, ypač azoto ir fosforo junginiais, kurie skatina greitesnį dumblių augimą, o dėl to sumažėja deguonies vandenyje lygiai ir išnyksta vietiniai vandens augalai, žuvys ir kiti vandens gyvūnai.

Ex ante sąlygos: Rengiant veiksmų programas, kurioms teikiamas bendras finansavimas iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, valstybės narės turi įvertinti, ar yra įvykdytos iš anksto nustatytos ex ante sąlygos. Jei jos neįvykdytos, turi būti parengti veiksmų planai siekiant užtikrinti jų įvykdymą iki 2016 m. gruodžio 31 d.

Gyventojų ekvivalentas (g. e.): Nuotekų taršos apkrovos kiekybinė išraiška pagal „lygiaverčių” žmonių, kurie sąlygotų tos pačios koncentracijos nuotekas, skaičių. Vienas g. e. atitinka dėl vieno gyventojo susidariusių nuotekų taršos apkrovą ir reiškia organinę biologiškai skaidomą apkrovą, kurios penkių dienų biocheminis deguonies suvartojimas yra 60 g per dieną.

Ištakis: Į vandens telkinius išleistos išvalytos nuotekos.

Jautri zona: Valstybės narės privalo laikyti vandens telkinį jautria zona, jei jis patenka į vieną iš šių grupių: i) vandens telkiniai arba vandens telkinių dalys, kur yra eutrofikacijos rizika, ii) vandens telkiniai, iš kurių ketinama išgauti geriamąjį vandenį, kuriame galėtų būti per didelė nitrato koncentracija, ir iii) zonos, kuriose, siekiant įgyvendinti Tarybos direktyvas, reikalingas valymas laikantis griežtesnių reikalavimų. Tinkama jautrių zonų apibrėžtis yra nepaprastai svarbi, kadangi ji nulemia nuotekų valymo tipą, kuris turėtų būti taikomas siekiant sumažinti eutrofikaciją.

Kanalizacijos tinklas: Fizinė infrastruktūra, įskaitant vamzdžius, siurblius, užtvaras, kanalus ir t. t., naudojama nuotekų transportavimui iš jų susidarymo vietos į valymo arba šalinimo vietą.

Leidimas išleisti nuotekas: Šioje ataskaitoje tai nuotekų išleidėjams pagal nacionalinės teisės aktų nuostatas išduotas leidimas. Nuotekų valymo įrenginių leidimuose, be kita ko, pateikiama informacija apie įrenginio pajėgumą ir keleto parametrų ir teršalų ribines vertes, kurių reikia laikytis.

Miesto nuotekų valymo direktyva: 1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos (91/271/EEB) pagrindinis tikslas – „apsaugoti aplinką nuo neigiamo išleidžiamų miesto nuotekų ir nuotekų iš tam tikrų pramonės sektorių poveikio“. Pagal direktyvą reikalaujama, kad nuotekos būtų renkamos ir valomos aglomeracijose, turinčiose didesnį nei 2 000 gyventojų ekvivalentą (g. e.), o aglomeracijose, kurių g. e. daugiau kaip 10 000, valomos pagal griežtesnius reikalavimus jautriose zonose. Joje taip pat reikalaujama, kad visose aglomeracijose, kurių g. e. mažesnis negu 2 000 ir kuriose yra surinkimo sistemos, būtų užtikrintas tinkamas valymas, jei nuotekos išleidžiamos į gėlo vandens telkinius ir į estuarijas.

Miesto nuotekų valymo įrenginys: Infrastruktūra, kuria užtikrinami keletas valymo procesų, kuriais siekiama miestų aglomeracijų surinktų nuotekų taršos lygį sumažinti iki priimtino lygio prieš jas išleidžiant į nuotekų priimtuvą.

Nuotekos: Bet koks vanduo, kurio kokybei buvo padarytas neigiamas poveikis. Paprastai jos perduodamos į kanalizaciją ir valomos nuotekų valymo įrenginyje. Išvalytos nuotekos per ištakių kanalizaciją išleidžiamos į nuotekų priimtuvą. Nuotekos iš zonų, kuriose nėra prieigos prie viešojo kanalizacijos tinklo, patenka į individualias sistemas, pavyzdžiui, septinius rezervuarus.

Nuotekų mokestis (tarifas): Nuotekų mokestis, taikomas išleidžiantiesiems nuotekas į kanalizaciją ir / arba valymo įrenginį, kitaip tariant, nuotekų valymo paslauga besinaudojantiems naudotojams. Įvairiems naudotojams (pavyzdžiui, namų ūkiams ir pramoniniams įrenginiams) gali būti taikomi skirtingi nuotekų tarifai.

Paprastos zonos: Vandens telkinys arba vandens telkinio dalis, kuriai nekyla eutrofikacijos rizika.

Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė (ISPA): Finansinė priemonė (pirmieji panaudojimo metai: 2000), kurią taikant buvo teikiama parama šalims kandidatėms rengiantis narystei. Taikant šią priemonę buvo teikiama pagalba infrastruktūros projektams ES aplinkos ir transporto prioritetinėse srityse. Po įstojimo (2004 m. 10 šalių, 2007 m. – dvi šalys) ISPA projektai tapo Sanglaudos fondo projektais.

Pirminis valymas: Mechaninis etapas, apimantis pradinį didelių nuotekų dalelių atskyrimą nuo nuotekų.

Principas „teršėjas moka“: Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytas principas (191 straipsnio 2 dalis). Kalbant apie nuotekas tai reiškia, kad nuotekų išleidėjai turėtų mokėti už jų sukeliamą taršą (pavyzdžiui, namų ūkiai už valymo paslaugas moka nuotekų mokestį, o nuotekų valymo įrenginiai moka taršos mokestį).

Programavimo laikotarpis: Daugiametis laikotarpis, kuriuo planuojamos ir vykdomos struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo išlaidos.

Sanglaudos fondas: Sanglaudos fondu siekiama stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje finansuojant aplinkos ir transporto projektus valstybėse narėse, kuriose bendrasis nacionalinis produktas vienam gyventojui sudaro mažiau kaip 90 % ES vidurkio.

Upės baseinas: Sausumos plotas, iš kurio visi paviršiniai vandenys per upelius, upes ir galbūt ežerus nuteka į jūrą per vienos upės žiotis, estuariją ar deltą.

Valymas pagal griežtesnius reikalavimus / tretinis nuotekų valymas: Kaip reikalaujama pagal direktyvą, tai yra biologinis / cheminis etapas, prireikus, taikomas siekiant sumažinti išvalytose nuotekose esančių maistinių medžiagų (azoto ir fosforo) koncentracijos lygius prieš išleidžiant nuotekas į nuotekų priimtuvus, kuriems kyla eutrofikacijos rizika.

Veiksmų programa: Veiksmų programoje nustatomi valstybės narės prioritetai ir konkretūs tikslai ir tai, kaip siekiant finansuoti projektus nustatytu laikotarpiu (paprastai septynerių metų) bus naudojamas finansavimas (ES ir nacionalinis viešasis ir privačiojo sektoriaus bendras finansavimas). Šiais projektais turi būti padedama siekti tam tikrų tikslų, nustatytų veiksmų programų prioritetinių krypčių lygmeniu. Egzistuoja su kiekvienu sanglaudos srities fondu (t. y. Europos regioninės plėtros fondu, Sanglaudos fondu ir Europos socialiniu fondu) susijusios programos. Veiksmų programą rengia valstybė narė ir prieš atliekant bet kokius mokėjimus iš ES biudžeto ją turi patvirtinti Komisija. Veiksmų programos gali būti keičiamos jų vykdymo laikotarpiu tik tuo atveju, jei abi šalys susitaria.

Vidaus patikros: Šioje ataskaitoje tai i) operatoriaus reguliariai atliekamos patikros vykdant kasdieninę miesto nuotekų valymo įrenginių veiklą, siekiant stebėti išleidžiamųjų nuotekų kokybę ir dumblo turinį, ir ii) pramoniniuose įrenginiuose atliekamos patikros siekiant stebėti į viešąjį kanalizacijos tinklą išleidžiamų nuotekų kokybę.

Santrauka

I

Miesto aglomeracijose susidariusios nuotekos ir nuotekų dumblas gali turėti įtakos Europos ežerų, upių, pakrančių vandenų, dirvožemio ir požeminio vandens kokybei. Todėl ES priėmė keletą direktyvų ir taipogi, pasitelkusi Sanglaudos fondo ir Europos regioninės plėtros fondo lėšas, bendrai finansavo miesto nuotekų valymo įrenginių statybą.

II

Atliekant Audito Rūmų auditą, daugiausia dėmesio buvo skirta keturioms valstybėms narėms, esančioms Dunojaus upės baseine (Čekijai, Vengrijai, Rumunijai ir Slovakijai). Audito Rūmai išnagrinėjo, kokia pažanga padaryta įgyvendinant Miesto nuotekų valymo direktyvą, ir, tikrindami 28 ES bendrai finansuojamų nuotekų valymo įrenginių imtį, – nuotekų valymo veiksmingumą, susidariusio nuotekų dumblo tvarkymo būdus bei infrastruktūros finansinį tvarumą.

III

Audito Rūmai padarė išvadą, kad Europos regioninės plėtros fondo / Sanglaudos fondo lėšos 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu atliko pagrindinį vaidmenį darant pažangą nuotekų surinkimo ir valymo srityje, tačiau to nepakako, kad būtų laikomasi nuotekų valymo terminų. Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija griežtintų ataskaitų teikimo reikalavimus ir kad valstybėse narėse būtų priimtos teisinės nuostatos, kurios leistų užtikrinti greitą namų ūkių prijungimą prie viešojo kanalizacijos tinklo.

IV

Audito Rūmai pažymėjo, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu numatytos lėšos buvo įsisavinamos lėtai ir kad veiksmų programų rodikliai neleidžia daryti išvados apie pažangą, pasiektą įgyvendinant direktyvą. Audito Rūmai rekomenduoja, kad valstybės narės teiktų atnaujintą informaciją apie finansinių išteklių poreikį siekiant visiškai atitikti Direktyvą ir galimus finansavimo šaltinius.

V

Tikrinti ES bendrai finansuojami miesto nuotekų valymo įrenginiai dažniausiai atitiko jų leidimuose išleisti nuotekas ir direktyvoje (kai taikoma) nurodytus reikalavimus dėl ištakių. Vis dėlto apie trečdalis įrenginių yra per dideli (netgi atsižvelgiant į planuojamas būsimas jungtis). Audito Rūmai rekomenduoja, kad būtų skiriamas dėmesys tinkamam įrenginių dydžiui, taip pat, kad Komisija ir valstybės narės spręstų nutekėjimo dėl liūčių klausimą, nes jis gali turėti neigiamą poveikį vandens kokybei, ir kad įrenginių operatoriai pasinaudotų progomis sutaupyti veiklos išlaidų. Be to, Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija įvertintų direktyvoje nurodytų koncentracijos ribų pagrįstumą, atsižvelgdama į technologinius patobulinimus, padarytus nuo Direktyvos priėmimo 1991 m.

VI

Tikrintuose nuotekų valymo įrenginiuose dumblas buvo tvarkomas tinkamai, išskyrus vieną valstybę narę. Tačiau nėra būtinai privalomų su visomis dumblo panaudojimo rūšimis susijusių reikalavimų dėl teršalų. Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija ir valstybės narės nustatytų su visomis panaudojimo rūšimis susijusius kriterijus ir imtųsi veiksmų, reikalingų užtikrinti patikimą teršalų stebėjimą.

VII

Pasiektas ES bendrai finansuojamos infrastruktūros finansinio tvarumo lygis nebuvo visiškai patenkinamas. Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija paragintų valstybes nares vykdyti atsakingą nuotekų valymo kainų nustatymo politiką ir tarifai nebūtų mažesni už Komisijos minimą 4 % prieinamumo lygį. Be to, reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų skiriama pakankamai lėšų būtinai priežiūrai ir atnaujinimui.

Įvadas

Aiškinamoji informacija

01

Pagrindinis ES vandens politikos tikslas yra užtikrinti, kad žmonių poreikiams patenkinti ir aplinkai visoje ES puoselėti turėtume pakankamą kiekį geros kokybės vandens. ES piliečiai teigia, kad vandens tarša yra vienas pagrindinių jiems susirūpinimą keliančių su aplinka susijusių klausimų.

02

Šioje ataskaitoje dėmesys sutelkiamas į Dunojaus upės baseiną, kuris yra didžiausias Europos upės baseinas (801 463 km²) ir apima 19 šalių. Jam pavojų kelia vandens tarša iš įvairių šaltinių.

03

Vienas iš vandens taršos šaltinių yra iš dalies išvalytų arba neišvalytų nuotekų iš aglomeracijų išleidimas. 1991 m. Miesto nuotekų valymo direktyva¹ reikalauja, kad valstybės narės iki tam tikro termino užtikrintų, jog aglomeracijose būtų miesto nuotekų surinkimo sistemos ir kad surinktos nuotekos būtų tinkamai valomos.

04

Miesto nuotekų valymo įrenginiuose susidaręs nuotekų dumblas gali būti kenksmingas vandeniui ir dirvožemiui, visų pirma dėl dumble esančių sunkiųjų metalų. Todėl nebeleidžiama dumblo išleisti į paviršinius vandenis ir Miesto nuotekų valymo direktyvoje numatytas pakartotinis dumblo naudojimas. Nuotekų dumblo naudojimą žemės ūkio paskirties dirvožemyje² reglamentuoja Nuotekų dumblo direktyva³, kurioje nustatytos dumblo ir dirvožemio ėminių ėmimo ir jų analizės taisyklės bei nustatomos koncentracijos ribos ir didžiausias metinis sunkiųjų metalų kiekis, kuris gali patekti į dirvožemį.

05

I priede pateikiama trumpa nuotekų valymo ir dumblo šalinimo proceso apžvalga.

06

Vandens pagrindų direktyvos⁴ pagrindinis tikslas – iki 2015 m. užtikrinti gerą paviršinio ir požeminio vandens būklę. Svarbiausia direktyvos įgyvendinimo priemonė yra upių baseinų valdymo planas. Iki 2009 m. kiekviena valstybė narė turėjo parengti upių baseinų valdymo planus, įskaitant priemonių programą, skirtą kiekvienam jos teritorijoje esančių upių baseinų rajonui⁵. Į šią programą, be kita ko, turėjo būti įtrauktos priemonės, reikalingos ES teisės aktų, skirtų vandens apsaugai (pavyzdžiui, Miesto nuotekų valymo direktyvos), įgyvendinimui.

07

2013 m. bendrojoje Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programoje iki 2020 m.⁶ reikalaujama sumažinti azoto ir fosforo išmetalų, įskaitant iš miesto ir pramoninių nuotekų ir iš trąšų naudojimo, kiekį. Be to, 2012 m. Europos vandens išteklių išsaugojimo metmenyse⁷ nustatyta, kad vykdant ilgalaikį investicijų planavimą būtina gerinti atitikties nuotekų valymo reikalavimams rodiklį.

Nuotekų infrastruktūrai skirtas ES bendras finansavimas

08

Nuotekų valymo įrenginių ir kanalizacijos tinklų statybos, tobulinimo ir modernizavimo sąnaudos yra tinkamos bendrai finansuoti ES lėšomis iš Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo. Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai taip pat gali teikti bendrą finansavimą, kai apimamos kaimo vietovės. Į ES 2004 m. ir 2007 m. įstojusios valstybės narės nuo 2000 m. iki įstojimo datos galėjo pasinaudoti lėšomis pagal Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonę (ISPA). Šioms valstybėms narėms įstojus į Sąjungą ISPA projektai tapo Sanglaudos fondo projektais.

09

Iš Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo skirtos ES lėšos nuotekų infrastruktūrai sudarė maždaug 12,9 milijardo eurų 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu ir 14,6 milijardo eurų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu.

10

Bendrai finansuojami infrastruktūros projektai (žr. 1 langelį) įgyvendinami taikant pasidalijamąjį valdymą, o galutinė atsakomybė už ES biudžeto vykdymą tenka Komisijai⁸. 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu, neskaitant veiksmų programų tvirtinimo, Komisija taip pat tvirtino valstybių narių pateiktas paraiškas dėl Europos regioninės plėtros fondo projektų, kurių bendros sąnaudos viršijo 50 milijonų eurų, ir visų Sanglaudos fondo ir ISPA projektų. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu be programų tvirtinimo Komisija turėjo patvirtinti tik didelės apimties projektus (t. y. tuos projektus, kurių sąnaudos viršija 50 milijonų eurų)⁹. Sprendimu dėl bendro projekto finansavimo nustatoma dotacijos suma (paramos lygis) ir finansavimo sąlygos, kurios turi būti patenkintos.

1 langelis

Audito Rūmų patikrinto bendrai finansuoto projekto pavyzdys

Vengrijoje vieną projektą sudarė i) naujo kanalizacijos tinklo tiesimas tam tikrose aglomeracijos vietovėse ir esamo kanalizacijos tinklo išplėtimas kitose vietovėse, ii) miesto nuotekų valymo įrenginio patobulinimas siekiant užtikrinti maistinių medžiagų pašalinimą ir iii) naujo dumblo valymo įrenginio pastatymas.

Komisija projektą patvirtino 2004 m. gruodžio mėn. ir jis buvo pradėtas vykdyti 2011 m. gruodžio mėn. Bendros šio projekto išlaidos buvo 48,3 milijonai eurų, iš kurių ES dotacija sudarė 36,2 milijono eurų.

1 nuotrauka. Nuotekų valymo įrenginys (Vengrija – Zalaegersegas)

Šaltinis: Audito Rūmai.

11

Svarbų vaidmenį nuotekų valymo srityje atlieka du Komisijos generaliniai direktoratai:

a)Aplinkos generalinis direktoratas yra atsakingas už ES aplinkos politiką vandens srityje, įskaitant nuotekų valymą. Jis turi stebėti susijusių teisės aktų įgyvendinimą (pavyzdžiui, ar laikomasi Miesto nuotekų valymo direktyvos tikslų įgyvendinimo terminų) ir prireikus pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras. Tikrindamas veiksmų programos pasiūlymų kokybę jis konsultuojasi su Regioninės ir miestų politikos generaliniu direktoratu. Jis taip pat konsultuojasi „didelės apimties” projektų ir Sanglaudos fondo projektų vertinimo etapu;

b)Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas atsakingas už ES biudžetą regioninės politikos, pagal kurią gali būti bendrai finansuojami su nuotekomis susiję projektai, srityje.

11991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotekų valymo (OL L 135, 1991 5 30, p. 40).

2Dirvožemio tarša gali sukelti vandens taršą teršalams nutekėjus į požeminį vandenį arba esant nuotėkiui.

31986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotekų dumblą (OL L 181, 1986 7 4, p. 6).

42000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

5Jei valstybių narių teritorijoje yra įvairių upių baseinų dalys (pavyzdžiui, Čekijos teritorijoje yra Dunojaus upės baseino dalys ir Oderio bei Elbės upių baseinų dalys), reikėjo parengti kiekvienos šios dalies (baseino rajonų) planus.

62013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

7COM(2012) 673 final, 2012 m. lapkričio 14 d.

8Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 1 dalis ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsnis.

9Nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2010 m. birželio 25 d. ši suma su aplinkosauga susijusių projektų atveju sudarė 25 milijonus eurų.

Audito apimtis ir metodas

12

Atlikdami šį auditą Audito Rūmai vertino, ar padedant valstybėms narėms pasiekti ES nuotekų politikos tikslus Europos regioninės plėtros fondo / Sanglaudos fondo lėšos nuotekų valymui panaudojamos veiksmingai. Klausimus dėl Vandens pagrindų direktyvos įgyvendinimo Dunojaus upės baseine Audito Rūmai ketina nagrinėti kitose ataskaitose.

13

Atliekant auditą daugiausia dėmesio buvo skirta keturioms Dunojaus upės baseino valstybėms narėms, apimančioms aukštutinę, centrinę ir žemutinę baseino dalis: Čekijai, Vengrijai, Rumunijai ir Slovakijai¹⁰.

14

Audito Rūmai nagrinėjo šiuos keturis klausimus:

a)Ar valstybės narės laikėsi atitikties Miesto nuotekų valymo direktyvai terminų?

b)Ar valstybės narės tinkamai pasinaudojo 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui skirtomis lėšomis?

c)Ar ES bendrai finansuojami miesto nuotekų valymo įrenginiai veikia efektyviai?

d)Ar ES bendrai finansuojami miesto nuotekų valymo įrenginiai yra tvarūs finansiniu požiūriu?

15

Keturių valstybių narių nuotekų valymo projektams skirtas ES įnašas 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu¹¹ iš viso sudarė 2,1 milijardo eurų, o 2007–2013 m. laikotarpiu – 5,8 milijardo eurų¹².

16

Audito metu buvo siekiama įvertinti:

a)naujausius duomenis, susijusius su aglomeracijų prijungimo rodikliu, nuotekų valymo įrenginių valymo efektyvumu ir aglomeracijų, kurios dar neatitinka Miesto nuotekų valymo direktyvos nuostatų, skaičiumi;

b)28 miesto nuotekų valymo įrenginių veiksmingumą. Kadangi įrenginius reikėjo parengti veikti, dauguma į imtį įtrauktų projektų gavo ES finansavimą 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu. II priede pateiktas sąrašas tikrintų nuotekų valymo įrenginių, kurių kiekvieno pajėgumas viršijo 2 000 gyventojų ekvivalentą (g. e.).

17

Audito įrodymai buvo gauti iš dokumentų (pavyzdžiui, nacionalinių strategijų, įgyvendinimo ataskaitų, teisės aktų, statistikos ir duomenų apie veiklos veiksmingumą iš įrenginių operatorių) peržiūros ir analizės, iš pokalbių su Komisijos ir valstybių narių pareigūnais ir su valymo įrenginių savininkų ir operatorių atstovais. Nuo 2013 m. kovo iki 2014 m. sausio mėn. Audito Rūmų auditoriai apsilankė 14 iš 28 į imtį įtrauktų valymo įrenginių ir išsamiai išnagrinėjo dokumentus, susijusius su 14 įrenginių, kuriuose nebuvo apsilankyta. Audito metu taikyti vertinimo kriterijai išsamiau paaiškinti įvairiuose šios ataskaitos skirsniuose.

10Dunojaus upės baseine yra dalis Čekijos, didžioji dalis Slovakijos ir visa Rumunija ir Vengrija.

11Keturiose valstybėse narėse, kuriose buvo lankomasi, laikotarpiu nuo 2000 m. iki įstojimo į Sąjungą dienos projektai buvo finansuojami iš ISPA, o laikotarpiu nuo įstojimo dienos – iš Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo.

122013 12 31 duomenys (paremti metinėmis įgyvendinimo ataskaitomis).

Pastabos

Miesto nuotekų valymo direktyvoje numatytų terminų laikymasis

18

Pagal Miesto nuotekų valymo direktyvą:

-visose aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 2 000 g. e., turi būti miesto nuotekų surinkimo sistemos arba, jei sistemų įrengimas nėra pateisinamas, atskiros arba kitokios tinkamos sistemos¹³, kurios užtikrina tokį pat aplinkos apsaugos lygį (Direktyvos 3 straipsnis);

-visose aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 2 000 g. e., turi būti atliekamas antrinis nuotekų valymas, kad nuotekų valymo įrenginių ištakiai atitiktų biocheminio deguonies suvartojimo (BDS₅), cheminio deguonies suvartojimo (ChDS) ir bendro suspenduotų kietųjų dalelių kiekio (TSS) koncentracijos ribas (4 straipsnis);

-visų aglomeracijų, turinčių daugiau kaip 10 000 g. e., jautriose zonose¹⁴ nuotekos turi būti valomos pagal griežtesnius reikalavimus, kad nuotekų valymo įrenginių ištakiai atitiktų bendro azoto¹⁵ (Nbendras) ir fosforo (Pbendras) kiekio koncentracijos ribas (5 straipsnis);

-visose aglomeracijose, turinčiose mažiau nei 2 000 g. e., kuriose įrengtos nuotekų surinkimo sistemos, turi būti užtikrintas tinkamas valymas, kai nuotekos išleidžiamos į gėlo vandens telkinius ir estuarijas (7 straipsnis).

19

Keturių valstybių narių, kuriose buvo lankomasi, minėtų reikalavimų įgyvendinimo terminai buvo skirtingi (žr. III priedą). Jei valstybė narė nesilaiko ES teisės nuostatų, Komisija turi įgaliojimus pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą ir galiausiai bylą perduoti Europos Sąjungos Teisingumo Teismui.

20

Audito Rūmai tikrino, ar:

-aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 2 000 g. e., buvo laikomasi tarpinių ir / arba galutinių terminų;

-buvo informacijos apie tai, ar aglomeracijose, turinčiose mažesnį nei 2 000 g. e., kuriose įrengtos nuotekų surinkimo sistemos, buvo užtikrintas tinkamas valymas;

-Komisija ėmėsi veiksmų Miesto nuotekų valymo direktyvoje numatytų terminų nesilaikymo atvejais.

Apskritai valstybės narės laikėsi Miesto nuotekų valymo direktyvoje nustatytų su nuotekų rinkimu susijusių terminų, bet nesilaikė su nuotekų valymu susijusių terminų

Trys iš keturių valstybių narių laikėsi nuotekų surinkimo terminų

21

Remdamiesi Komisijos atlikta duomenų, kuriuos pateikė valstybės¹⁶ narės, analize, Audito Rūmai daro išvadą, kad atsižvelgiant į nuotekų surinkimą (Direktyvos 3 straipsnis) iš keturių valstybių narių, kuriose buvo apsilankyta, 2012 m. pabaigoje tik Rumunija šiek tiek atsiliko nuo tvarkaraščio atsižvelgiant į jos tarpinius terminus (žr. 1 lentelę).

22

Vis dėlto Audito Rūmai pažymi, kad remiantis valstybių narių duomenimis neįmanoma įvertinti, ar atskiros sistemos, kurios surenka dalį apkrovos, užtikrina aplinkos apsaugos lygį, panašų į surinkimo sistemų užtikrinamą lygį. Kai kuriose aglomeracijose atskiroms sistemoms tenka gana didelė apkrova, kai kuriais atvejais ji gali sudaryti iki 100 % aglomeracijos apkrovos. 2014 m. viduryje Komisija paprašė, kad Čekija, Vengrija ir Slovakija pateiktų detalesnę informaciją apie tai, kaip nacionalinės institucijos užtikrina, kad būtų pasiektas panašus aplinkos apsaugos lygis, kai įrengtos atskiros sistemos.

1 lentelė

Direktyvoje nustatytų nuotekų surinkimo terminų laikymasis (2012 12 31)

Valstybė narė
Reikalavimas
Pasiekimas:
aglomeracijų¹, kuriose įrengtos nuotekų surinkimo sistemos, procentinė dalis, įskaitant atskirų sistemų surinktą apkrovą²

Čekija
100 % aglomeracijų iki 2010 m.
100 %;
7 % nuotekų apkrovos surenka atskiros sistemos.

Vengrija
154 aglomeracijos: 31 % iki 2010 m.
100 %;
14 % nuotekų apkrovos surenka atskiros sistemos.

Rumunija
61 % apkrovos iki 2010 m.
Tik šešiose aglomeracijose visiškai laikomasi reikalavimų. Tačiau tarpiniai terminai rodo nuotekų apkrovą: 2012 m. pabaigoje tikrasis surinkimo rodiklis buvo 60,2 %; 1 % apkrovos surenka atskiros sistemos.

Slovakija
291 aglomeracijos: 82 % iki 2010 m.
100 %;
13 % nuotekų apkrovos surenka atskiros sistemos, o 0,4 % nesurenkama jokiomis priemonėmis.

¹Komisijos požiūriu, aglomeracija atitinka reikalavimus, jei surinkimo sistemose surinkta apkrova siekia 98 % arba daugiau visos aglomeracijoje susidariusios apkrovos, o nesurinkta apkrova neviršija 2 000 g. e.

²Apkrova yra organinė biologiškai skaidoma aglomeracijos apkrova, išreikšta g. e.

Šaltinis: Komisijos atlikta duomenų, kuriuos pateikė valstybės narės, analizė.

23

Be to, tai, kad įrengtos surinkimo sistemos, nereiškia, kad visi namų ūkiai, kurie galėtų būti prie jų prijungti, iš tikrųjų yra prijungti. Pavyzdžiui, dėl su išlaidomis susijusių priežasčių namų ūkiai pirmenybę gali teikti atskiroms sistemoms. Visose keturiose aplankytose valstybėse narėse, siekiant užtikrinti namų ūkių prijungimą prie kanalizacijos tinklo, priimtos teisinės nuostatos, pagal kurias numatomos prievolės ir kai kuriais atvejais baudos už neprijungimą (žr. 2 lentelę). Tačiau trijose valstybėse narėse iš keturių nėra nustatytų prijungimo terminų arba vartojamos sąvokos yra neaiškios. Dėl to gali kilti kliūčių veiksmingai užtikrinti, kad būtų vykdoma prievolė namų ūkius prijungti prie egzistuojančio kanalizacijos tinklo. Atliekant šį auditą nebuvo tikrinami būdai, kaip nacionalinės institucijos užtikrina prievolių vykdymą.

Nė viena iš keturių valstybių narių, kuriose lankytasi, nesilaikė nuotekų valymo terminų

24

Remdamiesi Komisijos atlikta duomenų, kuriuos pateikė valstybės narės, analize, Audito Rūmai daro išvadą, kad visos keturios valstybės narės įvairiu mastu nesilaikė nuotekų valymo terminų¹⁷, nustatytų reikalavimuose apriboti tam tikrų parametrų koncentraciją iki 2012 m. pabaigos (žr. 3 lentelę, kurioje pateikiami tarpiniai Vengrijos, Rumunijos ir Slovakijos terminai, ir III priedą, kuriame pateikiami visi terminai). Dėl vėlavimų, susijusių su tarpiniais terminais, ir būtinybės rasti kitus finansavimo šaltinius (žr. 39 ir 40 dalis) Slovakijai ir Rumunijai bus itin sudėtinga laikytis galutinių terminų, kurie atitinkamai nustatyti 2015 m. ir 2018 m.

2 lentelė

Nacionalinės teisės nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti prijungimą prie egzistuojančio kanalizacijos tinklo

Valstybė narė | Teisinės nuostatos
Čekija | Savivaldybės gali nustatyti, kad prijungimas yra privalomas, ir taikyti baudas, jei reikalavimo nesilaikoma. Naujų statybų arba renovacijos atveju turi būti užtikrintas nuotekų valymas arba pašalinimas. Terminai nėra nurodyti.
Vengrija | Prievolė prijungti per 90 surinkimo sistemos egzistavimo dienų. Neprijungimo atveju turi būti mokamos baudos (renkamos mokesčių pavidalu).
Rumunija | Prievolė prijungti pastatus, kuriuose vykdoma socialinė ir ekonominė veikla. Nuotekų valymo įrenginių operatoriams gali būti taikomos baudos už tai, kad nepagrįstai delsė prijungti naujus vartotojus.
Slovakija | Prievolė prijungti taikoma nuosavybės, kurioje susidaro nuotekų, savininkams, išskyrus atvejus, kai savininkas turi leidimą nuotekas valyti kitomis priemonėmis (tačiau nenustatyti terminai). Neprijungimo atveju turi būti mokamos baudos.

Šaltinis: Europos Audito Rūmų atlikta nacionalinės teisės aktų analizė.

3 lentelė

Direktyvoje nustatytų nuotekų valymo terminų laikymasis (2012 12 31)

Valstybė narė
Atitiktis nuostatoms dėl antrinio valymo (BDS₅, ChDS ir TSS koncentracijos ribų laikymasis)
Reikalavimo dėl valymo pagal griežtesnius reikalavimus jautriose zonose laikymasis (Nbendras ir Pbendras koncentracijos ribų laikymasis)

Reikalavimas
Rezultatas
Reikalavimas
Rezultatas

Čekija
594 aglomeracija (iki 2010 m.)
512 (86 %)
132 aglomeracija (iki 2010 m.)
83 (63 %)

Vengrija
154 aglomeracija (iki 2010 m.)
130 (84 %)
6 aglomeracijos (iki 2008 m.)
5 (83 %)

Žr. 25 ir 26 dalis.

Rumunija
Apkrova (išreikšta g. e.)
10 829 595 (iki 2010 m.)
12 953 045 (iki 2013 m.)
Apkrova (išreikšta g. e.)
8 184 225
(76 % (palyginti su 2010 m.))
(63 % (palyginti su 2013 m.))
Apkrova (išreikšta g. e.)
7 688 721 (iki 2010 m.)
9 196 314 (iki 2013 m.)

1 530 828 (20 %)
(17 %)

Slovakija
258 aglomeracijos (iki 2012 m.)
236 (92 %)
81 aglomeracija (iki 2010 m.)
41 (51 %)

Šaltinis: Komisijos atlikta valstybių narių pateiktų duomenų analizė.

25

Pagal direktyvą (5 straipsnio 4 dalis) nebūtina taikyti reikalavimų atskiriems nuotekų valymo įrenginiams (Nbendras ir Pbendras pašalinimas) jautriose zonose, jei gali būti įrodyta, kad į visus toje zonoje esančius miesto nuotekų valymo įrenginius patenkančiose nuotekose ir Nbendras ir Pbendras kiekis sumažinamas bent 75 %.

26

Pagal Stojimo sutartį tik nedidelė Vengrijos dalis (šešios aglomeracijos) buvo laikoma jautria zona, kur valymas pagal griežtesnius reikalavimus turėjo būti įdiegtas iki 2008 m. Tačiau 2009 m. kovo mėn., Rumunijai ir Vengrijai sudarius susitarimą, Vengrija pranešė Komisijai ketinanti 2018 m. pabaigoje pradėti taikyti 5 straipsnio 4 dalies nuostatas visoms į visus valymo įrenginius patenkančioms nuotekoms (o tai atitinka 498 aglomeracijas). Pagal Vengrijos institucijų Komisijai pateiktą informaciją, iki 2012 m. pabaigos nuotekų, patenkančių į valymo įrenginius, Nbendras buvo sumažintas 73,1 %, o Pbendras – 74,4 % (2010 m. pabaigoje šie skaičiai atitinkamai buvo 71,5 % ir 79,5 %).

Aglomeracijų skaičių ir apkrovos duomenų pasikeitimai, apie kuriuos pranešė valstybės narės, turi poveikį direktyvos taikymui

27

Aglomeracija apibrėžiama kaip tam tikras plotas, kuris yra pakankamai tankiai apgyvendintas ir / arba kuriame pakankamai gausiai sutelkta ūkinė veikla, kad dėl to miesto nuotekas reikėtų rinkti ir nukreipti į miesto nuotekų valymo įrenginius arba į galutinę išleidimo vietą. Aglomeracijas, ypač tai, kokias gyvenvietes reikia įtraukti į vieną aglomeraciją, turi nustatyti valstybės narės.

28

Direktyvoje nustatytos griežtesnės prievolės valstybėms narėms aglomeracijų, turinčių daugiau nei 2 000 g. e., atveju. Audito Rūmų analizė parodė, kad aglomeracijų, turinčių daugiau nei 2 000 g. e., skaičius ir atitinkama apkrova laikui bėgant labai pasikeitė Čekijoje, Vengrijoje ir Rumunijoje. Didžiausi pasikeitimai vyko Rumunijoje (aglomeracijų skaičius sumažėjo 29 %, o apkrova – 17 %) (žr. 4 lentelę). Jei aglomeracija nebeturi daugiau nei 2 000 g. e., tai reiškia, kad nebereikia laikytis reikalavimų dėl ištakių (t. y. koncentracijos ribų) (žr. 18 dalį), taigi tokiai aglomeracijai daugiau nebetaikomi Direktyvoje nustatyti terminai.

29

Dėl didelio aglomeracijų skaičiaus 28 valstybėse narėse Komisija negali stebėti kiekvieno atskiro atvejo, kad įsitikintų, jog pranešti aglomeracijų valstybėse narėse skaičiaus pasikeitimai atitinka tikrovę ir kad Direktyva taikoma teisingai.

4 lentelė

Su aglomeracijų skaičiumi ir apkrova susiję pasikeitimai, apie kuriuos pranešta Komisijai

Valstybė narė
Skaičiaus pasikeitimas (daugiau nei 2 000 g. e.)
Apkrovos pasikeitimai (išreikšti g. e.)
Pastabos

Čekija
2008 m.:618
2012 m.: 598
= sumažėjimas 3 %
2008 m.: 8 429 183
2012 m.: 7 590 604
= sumažėjimas 10 %
Daugiausia aglomeracijos, kurių g. e. sumažėjo ir nebesiekia 2 000

Vengrija
2005 m.: 404
2007 m.: 497
2012 m.: 498
= 23 % didesnis nei iki 2005 m. ir
pastovus nuo 2007 m.
2005 m.: 9 643 155
2007 m.: 13 231 718
2012 m.: 11 665 187
= sumažėjimas 12 % nuo
2007 m.
Esama Komisijai pateiktų duomenų ir duomenų, nurodytų Vengrijos nutarime Nr. 173/2014 (VII.18), kuriame minimos 566 aglomeracijos ir 10 767 713 g. e. apkrova, neatitikimų

Rumunija
2007 m.: 2 620
2012 m.: 1 852
= sumažėjimas 29 %
2007 m.: 25 838 316
2012 m.: 21 409 175
= sumažėjimas 17 %
Aglomeracijos, kurių dydis sumažėjo ir nebesiekia 2 000 g. e., ir aglomeracijų sudėties pasikeitimai

Slovakija
Nuo 2005 m. pasikeitimų nebuvo: 356
2005 m.: 5 054 900
2008 m.: 5 259 370
2012 m.: 5 072 755
= sumažėjimas 4 % nuo
2008 m.

Šaltinis: Europos Audito Rūmų atlikta duomenų, kuriuos valstybės narės pateikė Komisijai, analizė.

Komisija turi tik dalį informacijos apie padėtį aglomeracijose, turinčiose mažesnį negu 2 000 gyventojų ekvivalentą

30

Siekdamos parengti upių baseinų valdymo planus pagal Vandens pagrindų direktyvą, valstybės narės turi įvertinti, ar aglomeracijų sukeliama tarša (įskaitant aglomeracijas, turinčias mažesnį nei 2 000 g. e.) turi tokį poveikį vandens telkiniams, jog dėl jos reikia imtis veiksmų (žr. 6 dalį). Be to, į upių baseinų valdymo planus turi būti įtrauktos priemonės, kuriomis užtikrinamas Miesto nuotekų valymo direktyvos įgyvendinimas. Komisija nereikalauja, kad valstybės narės teiktų specialias ataskaitas pagal Miesto nuotekų valymo direktyvą apie aglomeracijas, turinčias mažesnį nei 2 000 g. e. (t. y. atitinkamas aglomeracijas ir jų atitiktį 7 straipsniui).

31

Audito Rūmai nustatė, kad Komisija turi tik dalį informacijos apie padėtį aglomeracijose, turinčiose mažesnį negu 2 000 g. e. Čekijos, Vengrijos ir Slovakijos upių baseinų valdymo planuose nenurodyta, kiek šių aglomeracijų yra svarbios vandens kokybei. Taip pat nei Čekija, nei Vengrija nepateikė jokios informacijos apie tai, kiek yra aglomeracijų, kuriose įrengtos nuotekų surinkimo sistemos, bet nėra valymo įrenginių. 2013 m. vertindama upių baseinų valdymo planus Komisija paprašė, kad Čekija ir Slovakija pateiktų konkrečius duomenis. Tai rodo, kad Komisija turi galimybę pareikalauti informacijos apie šias aglomeracijas. Nepaisant to, gauta ir turima informacija apie Čekiją ir Vengriją neleidžia Komisijai patikrinti atitiktį Miesto nuotekų valymo direktyvos 7 straipsniui.

Komisija toliau stebi padėtį dėl neatitikties trijose iš keturių aplankytų valstybių narių

32

Kas dvejus metus valstybės narės Komisijai turi teikti Miesto nuotekų valymo direktyvos įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Iki 2014 m. birželio mėn. turi būti pateikta ataskaita apie padėtį 2012 m. pabaigoje (arba 2011 m., jei nėra naujesnių duomenų). Tuomet Komisija paskelbia bendrą įgyvendinimo ataskaitą: paskutinės dvi ataskaitos buvo parengtos per 18 mėnesių nuo valstybėms narėms taikomo ataskaitų pateikimo termino¹⁸.

33

Remdamasi valstybių narių 2012 m. pateikta informacija, 2014 m. liepos mėn. Komisija pateikė informacijos užklausą Čekijai ir Slovakijai, o 2014 m. spalį – Vengrijai. Šios užklausos buvo pateiktos dėl neatitikties 2010 m. pabaigoje (Čekijoje ir Slovakijoje) ir 2009 m. (Vengrijoje)¹⁹, nors tuo metu jau buvo praleisti kiti terminai ir buvo gauta daugiau naujesnės informacijos (žr. 32 dalį). Todėl Audito Rūmai mano, kad šio proceso, taip kaip jis šiuo metu vykdomas, veiksmingumas yra abejotinas. 2015 m. kovo mėn. Komisija dar nebuvo baigusi vertinti informacijos, pateiktos atsakant į šias užklausas.

2007–2013 m. programavimo laikotarpio ES lėšų panaudojimas

34

Investicijas nuotekų srityje paprastai bendrai finansuoja ES vykdant 2007–2013 m. veiksmų programas, ypač su aplinka susijusias horizontalias programas. Kiekviena iš keturių valstybių narių turi tokią horizontalią veiksmų programą. Pagal jas kartu iš viso buvo suteikta 4,9 milijardo eurų ES lėšų investicijoms nuotekų srityje.

35

Audito Rūmai tikrino:

-lėšų investicijoms nuotekų srityje pagal 2007–2013 m. veiksmų programas įsisavinimo lygį 2013 m. pabaigoje;

-ar iki 2013 m. pabaigos buvo pasiekti su išdirbių ir rezultatų rodikliais susiję nustatyti tikslai.

Įsisavintos ne visos pagal 2007–2013 m. veiksmų programas skirtos lėšos

36

Visose keturiose valstybėse narėse vykdant veiksmų programas (visų pirma su aplinka susijusias horizontalias programas) skirtos lėšos (ES ir nacionalinės) yra pagrindinis su nuotekomis susijusių projektų finansavimo šaltinis.

37

Laikoma, kad lėšas valstybės narės paskyrė pagal veiksmų programą, jei buvo priimtas sprendimas dėl dotacijos konkrečiam projektui. Audito Rūmai nustatė, kad iki 2013 m. pabaigos didelė turimų ES ir nacionalinių lėšų, skirtų investicijoms į vandens valymą, suma nebuvo paskirta Čekijoje, Vengrijoje ir Slovakijoje (žr. 5 lentelę).

38

Be to, remiantis Audito Rūmų analize, išmokų naudos gavėjams (patirtoms išlaidoms kompensuoti) lygis buvo žemas, o tai rodo, kad daugelio projektų statybos darbai iki 2013 m. nebuvo baigti. Vis dėlto ES lėšų, kurias Komisija paskyrė, bet kurių valstybės narės nepanaudojo mokėjimams per dvejus (kai kuriais atvejais trejus) metus nuo jų paskyrimo, nebebus galima panaudoti²⁰.

5 lentelė

Pagal 2007–2013 m. su aplinka susijusias veiksmų programas į nuotekas investuojamų lėšų įsisavinimas (2013 12 31)

Valstybė narė
Skirtos lėšos (patvirtinti projektai), išreikštos biudžeto %
Išmokėtos lėšos
Rizika, kad lėšos bus prarastos

biudžeto %
% nuo skirtų lėšų

Čekija
1 160milijonų eurų
60 % ir
1 850 milijonai eurų⁴
95 %
52 %
87 %
TAIP

 (1 012 milijonų eurų)

Vengrija¹
382 milijardai forintų (arba 1 290 milijonų eurų) 83 %
23 %
28 %
TAIP

(105 milijardai forintų arba 354 milijonai eurų)

Rumunija²
4 439 milijonai eurų
141 %
30 %
21 %
TAIP

(954 milijonai eurų)

Slovakija³
719 milijonų eurų
86 %
40 %
46 %
TAIP

(332 milijonai eurų)

1Vengrijos duomenys yra 2013 m. gegužės mėn. Sumos forintais į eurus buvo perskaičiuotos taikant šį valiutos kursą: 1 euras kainuoja 296,11 forintų (2013 m. gegužės mėn.).

2Rumunijos duomenys susiję su vandens tiekimu ir nuotekomis. Atskiros informacijos nėra.

3Duomenys apie Slovakiją susiję tik su ES lėšomis, o duomenys apie kitas tris valstybes nares susiję su visomis viešosiomis lėšomis (t. y. ES ir nacionalinėmis lėšomis).

4Daug projektų bendras finansavimas jau buvo patvirtintas, bet susitarimas dėl dotacijos nebuvo pasirašytas. Jei atsižvelgiama į šiuos projektus, buvo paskirta 95 % lėšų.

Šaltinis: Europos Audito Rūmų atlikta susijusių veiksmų programų metinių įgyvendinimo ataskaitų analizė.

39

Galutinė išlaidų atitikties deklaravimo Komisijai, siekiant gauti atitinkamą ES dotaciją, data yra 2015 12 31. Atsižvelgdami į lėtą įgyvendinimo tempą, Audito Rūmai daro išvadą, kad daugelis projektų iki to termino nebus baigti ir nuo 2016 m. jų užbaigimui bus reikalingos papildomos lėšos (nacionalinės ir / arba ES).

40

Su lėtu įgyvendinimo tempu susijusi rizika, kad numatytos ES lėšos iki 2015 m. pabaigos nebus visiškai įsisavintos. Audito Rūmai atkreipia dėmesį į tai, kad projektų, kurie gali būti suskaidyti į atskirus darbo etapus, atveju lėšos pagal 2014–2020 m. programavimo laikotarpį gali būti skiriamos tiems projekto etapams, kurie bus įgyvendinami tuo laikotarpiu. Apskritai, kalbant apie investicijoms nuotekų srityje 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu skirtas lėšas, Audito Rūmai daro išvadą, kad yra rizika, jog Vengrijoje 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu numatytų lėšų (ES ir nacionalinių) nepakaks užtikrinti Direktyvos nuostatų dėl aglomeracijų, turinčių didesnį nei 2 000 g. e., įgyvendinimą. Šių lėšų beveik visiškai tikrai nepakaks Rumunijoje ir Slovakijoje. Taigi valstybėms narėms reikės rasti kitų finansavimo šaltinių.

41

Audito Rūmų analizė taip pat parodė, kad visose keturiose valstybėse narėse atrenkant projektus, kurie turėjo būti finansuojami pagal 2007–2013 m. aplinkos srities veiksmų programas, buvo taikomi tinkami kriterijai. Vis dėlto spręsti, ar projektą pristatyti ir kada jį pristatyti, buvo palikta aglomeracijos nuožiūrai. Todėl viena iš priežasčių, kodėl kai kurios didesnės aglomeracijos (kuriose reikalingas nuotekų valymas pagal griežtesnius reikalavimus) dar neatitinka Miesto nuotekų valymo direktyvos nuostatų, yra tai, kad nebuvo pateikta projektų paraiškų, taigi nebuvo prašoma finansavimo.

Iki 2013 m. pabaigos su išdirbių ir rezultatų rodikliais susiję tikslai daugiausia nebuvo pasiekti

42

2007–2013 m. veiksmų programos, kurias pateikė valstybės narės ir patvirtino Komisija, apima išdirbių, rezultatų ir poveikio rodiklius, kad būtų galima įvertinti pagal programas panaudotų lėšų efektyvumą ir veiksmingumą.

43

Audito Rūmai pažymi, kad dėl aplinkos veiksmų programose nustatytų rodiklių tikslų pobūdžio neįmanoma pademonstruoti tikslų pagal Miesto nuotekų valymo direktyvą pasiekimo lygio.

44

Veiksmų programose nustatytų tikslų pasiekimo terminas yra 2015 m. Padėtis 2013 m. pabaigoje yra tarpinė, bet ji rodo, kad daugelis tikslų dar toli gražu nebuvo pasiekti (žr. 6 lentelę). Per likusius dvejus metus padėtis pagerės, nes daug projektų vis dar vykdomi. Nepaisant to, turėdami omenyje didelį nustatytų tikslų ir 2013 m. įgyvendinimo lygio atotrūkį, Audito Rūmai mano, kad kai kurie tikslai buvo iš tiesų pernelyg optimistiški (pavyzdžiui, rodiklis Nr. 2 Čekijos atveju ir rodiklis Nr. 1 Rumunijos atveju).

6 lentelė

2007–2013 m. aplinkai skirtų veiksmų programų tikslų pasiekimas 2013 m. gruodžio 31 d.

Valstybė narė
Rodikliai
Iki 2015 m. įgyvendintini tikslai
Pasiekimai

Čekija
1. Naujų ir atnaujintų kanalizacijos tinklų ilgis (km)
120
2 294
(> 100 %)

2. Naujų, atnaujintų ir patobulintų įrenginių skaičius
350
94
(27 %)

3. Žmonių, naujai prijungtų prie kanalizacijos tinklo, skaičius
741 000
459 266
(62 %)

Vengrija
1. Namų ūkių, kuriuos galima prijungti prie kanalizacijos tinklo, skaičius
400 000
141 689
(35 %)

2. Pajėgumai, sukurti nuotekų valymo įrenginiams (išreikšti g. e.)
3 550 000
195 124
(5 %)

3. Gyventojų, kuriems turi įtakos nuotekų valymo projektai, skaičius (milijonais)
1,3
0,2
(15 %)

Rumunija
1. Naujų ir atnaujintų įrenginių skaičius
170
25
(15 %)

2. Tinkamai išvalytos nuotekos (viso nuotekų kiekio %)
60
35
(58 %)

Slovakija
1. Naujų ir atnaujintų įrenginių skaičius
64
30
(47 %)

2. Prie naujo kanalizacijos tinklo prijungtas g. e.
331 295
13 883
(4 %)

Šaltinis: Europos Audito Rūmų atlikta susijusių veiksmų programų metinių įgyvendinimo ataskaitų analizė.

ES bendrai finansuojamų miesto nuotekų valymo įrenginių efektyvumas

45

Audito Rūmai vertino 28 miesto nuotekų valymo įrenginius, remdamiesi dviem aspektais:

a)su nuotekų valymu susiję veiklos rezultatai;

b)nuotekų valymo proceso metu susidariusio nuotekų dumblo tvarkymas.

Miesto nuotekų valymo įrenginių veiksmingumas

46

Miesto nuotekų valymo įrenginiuose, į kuriuos nuotekos patenka iš namų ūkių ir pramoninių įrenginių, turi būti laikomasi jiems išduotame leidime išleisti nuotekas nurodytų koncentracijos ribų išleidžiamuose ištakiuose. Leidimas parengiamas pagal nacionalinės teisės nuostatas ir patiems įrenginio operatoriams reguliariai atliekant patikras turi būti užtikrinta atitiktis. Leistinos koncentracijos ribos ir stebėjimo periodiškumas nurodyti Direktyvoje (žr. 18 dalį). Pramoniniuose įrenginiuose taip pat turi būti laikomasi koncentracijos ribų į viešąjį kanalizacijos tinklą išleidžiamose nuotekose.

2 ir 3 nuotraukos. Ištakių išleidimas (Vengrija – Budapeštas, Čekija – Blanskas)

Šaltinis: Audito Rūmai.

47

Audito Rūmai ištyrė, ar:

-stebint ištakius iš miesto nuotekų valymo įrenginių ir užtikrinant jų kokybę buvo laikomasi Direktyvos ir /arba nacionalinių leidimų išleisti nuotekas reikalavimų;

-kanalizacijos tinkluose ir /arba miesto nuotekų valymo įrenginiuose buvo tinkamai sulaikomas nutekėjimas smarkaus lietaus metu;

-įrenginių operatoriai turėjo pramoninių įrenginių, išleidžiančių nuotekas į viešąjį kanalizacijos tinklą, patikinimą, kad laikomasi koncentracijos ribų;

-tikrintų miesto nuotekų valymo įrenginių pajėgumas buvo pakankamas tikriesiems poreikiams patenkinti;

-miesto nuotekų valymo įrenginių veiklos sąnaudos buvo pagrįstos atsižvelgiant į atlikto valymo rūšį ir įrenginio dydį.

Įrenginiuose, kuriems taikomi ES reikalavimai dėl ištakių, šių reikalavimų buvo laikomasi

48

Audito Rūmų tikrinimas, ar laikomasi reikalavimų dėl stebėjimo ir ištakių, buvo paremtas laboratoriniais tyrimais, kuriuos 2012 m. atliko įrenginių operatoriai (vidaus patikros). Jis rodo, kad visuose įrenginiuose, išskyrus vieną, buvo laikomasi Miesto nuotekų valymo direktyvos reikalavimų, susijusių su mėginių ėmimo dažnumu.

4 ir 5 nuotraukos. Vandens mėginiai ir rezultatai (Čekija – Blanskas, Vengrija – Budapeštas)

Šaltinis: Audito Rūmai.

49

Audito Rūmai pažymėjo, kad trys valstybės narės taikė koncentracijos ribas, kurios kai kuriais atvejais buvo griežtesnės nei reikalaujama pagal Direktyvą (žr. 7 lentelę). Ataskaitos rengimo metu Komisija neplanavo pateikti pasiūlymo atnaujinti Direktyvoje nustatytas ribas.

50

Direktyvoje nustatyti reikalavimai dėl išleidžiamų ištakių buvo taikomi 16 iš 28 tikrintų įrenginių (57 %). Visais 16 atvejų reikalavimų buvo laikomasi (žr. 8 lentelę). Be to, 25 iš 28 įrenginių (89 %) buvo laikomasi jiems išduotuose nacionaliniuose leidimuose nurodytų ribų.

7 lentelė

Nacionalinės teisės nuostatos dėl koncentracijos ribų, kurios viršija Direktyvoje nustatytus reikalavimus

Valstybė narė
Griežtesnės koncentracijos ribos

Čekija
BDS₅, ChDS, TSS: ribos yra griežtesnės ir taip pat tokios ribos taikomos įrenginiams, kurių pajėgumas mažesnis nei 2 000 g. e.
Pbendras ribos taip pat nustatytos įrenginiams, kurių pajėgumas nuo 2 000 iki 10 000 g. e.

Vengrija
BDS₅, ChDS, TSS: ribos taip pat taikomos įrenginiams, kurių pajėgumas mažesnis nei 2 000 g. e.

Rumunija
Nėra nuostatų, viršijančių Direktyvos reikalavimus.

Slovakija
BDS₅, ChDS, TSS: ribos taip pat taikomos įrenginiams, kurių pajėgumas mažesnis nei 2 000 g. e.

Šaltinis: Europos Audito Rūmų atlikta nacionalinės teisės aktų analizė.

8 lentelė

Direktyvoje ir leidimuose nustatytų reikalavimų dėl ištakių laikymasis

Valstybė narė | Tikrintų įrenginių skaičius | Miesto nuotekų valymo direktyva | Leidimo reikalavimų laikomasi
Reikalavimų laikomasi | Netaikoma
Čekija | 4 | 4 |  | 4
Vengrija | 7 | 3 | 4 | 7
Rumunija | 12 | 4 | 8 | 9
Slovakija | 5 | 5 |  | 5
IŠ VISO | 28 | 16 | 12 | 25

Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė.

51

Keturiuose įrenginiuose Vengrijoje ir aštuoniuose įrenginiuose Rumunijoje ataskaitos rengimo metu buvo taikomi ne visi Direktyvos reikalavimai (ypač susiję su Nbendras ir Pbendras):

-Vengrija pasirinko galimybę sumažinti Nbendras ir Pbendras procentą visoje šalyje, o ne taikyti ribas atskirų valymo įrenginių lygmeniu (žr. 26 dalį). Trys iš keturių susijusių įrenginių turėjo techninių pajėgumų pašalinti maistines medžiagas (Nbendras ir Pbendras) ir taip pagerinti ištakių kokybę, bet pagal nacionalinį leidimą nebuvo reikalaujama to daryti.

-Rumunijai aglomeracijoms, turinčioms daugiau kaip 10 000 g. e., nustatytas terminas atitikti direktyvos reikalavimus yra 2015 m. pabaiga. Septyniuose iš aštuonių įrenginių reikės atlikti papildomus darbus, kad būtų galima pašalinti maistines medžiagas.

Su nutekėjimais susijusi padėtis negali būti įvertinta dėl kiekybinės informacijos trūkumo

52

Jei smarkių liūčių metu kanalizacijos tinklo ir valymo įrenginio pajėgumų nepakanka, gali pasitaikyti vadinamųjų nutekėjimų, kai į vandens telkinį tiesiogiai išleidžiamas ne tik lietaus vanduo, bet ir neišvalytos nuotekos, o tai turi neigiamą poveikį vandens kokybei. Tai visų pirma atsitinka, kai kanalizacijos tinklo surinkimo sistema yra bendra, taigi kai surenkamos ir lietaus vandens nuotekos, ir namų ūkių bei pramoninės nuotekos (žr. 1 diagramą). Iš 28 tikrintų įrenginių 20 atvejų (71 %) kanalizacijos tinklas buvo didžiąja dalimi arba visiškai bendras. Audito Rūmai pripažįsta, kad kai kuriais atvejais dėl techninių su kanalizacijos tinklo struktūra susijusių priežasčių savivaldybės negali įrengti atskiro tinklo (nuotekų ir lietaus vandens atskyrimas).

1 diagrama

Nutekėjimo smarkių liūčių metu pavyzdys

© Green Learning Station, Civic Garden Center of Greater Cincinnati, Diagram of Combined Sewer System (Žaliasis mokymo centras, Sinsinačio miesto parkas, „Bendros kanalizacijos sistemos diagrama”).

53

Pagal Direktyvą valstybės narės turi priimti sprendimą dėl priemonių, kuriomis siekiama apriboti vandens taršą dėl nutekėjimų, pavyzdžiui, nurodyti praskiedimo normas²¹ arba priimtiną nutekėjimų per metus skaičių arba pajėgumus, palyginti su apkrova sausu oru²². Paprastai tikrintų valymo įrenginių patalpose yra paviršinių nuotekų rezervuarai, kuriuose gali būti kaupiamas į įrenginį patenkantis pajėgumą viršijantis vanduo, kuris, pasibaigus liūčių laikotarpiui, įleidžiamas į įrenginį valyti. Vertindami nutekėjimų liūčių laikotarpiu padėtį 28 įrenginiuose, Audito Rūmai nustatė, kad:

-įrenginių operatoriai matavo nutekėjimų apimtį, kurios lygis išliko priimtinas (nuo 1 iki 5 % metinių nuotekų srauto) aštuoniais atvejais (29 %);

-įrenginių operatorių duomenimis, nutekėjimų nebuvo 14 atvejų (50 %);

-šešiais atvejais (21 %) nebuvo pateikta jokios informacijos, nes nebuvo atliekami matavimai.

54

Tačiau šie duomenys turi būti vertinami apdairiai, nes nutekėjimas galimas ir kanalizacijos tinkle, taigi į nuotekų valymo įrenginius patenkantis vandens kiekis jau gali būti sumažėjęs. Nė vienoje iš keturių aplankytų valstybių narių nebuvo kiekybinės informacijos apie kanalizacijos tinkluose pasitaikančius nutekėjimus.

55

Audito Rūmai taip pat pažymėjo, kad Čekijoje, Vengrijoje ir Rumunijoje nebuvo teisinių reikalavimų nei dėl priimtino nutekėjimų skaičiaus ir apimties, nei dėl praskiedimo rodiklių. Slovakijoje tokie reikalavimai egzistuoja ir jais apibrėžiamas reikalaujamas nuotekų kaupimo rezervuarų dydis. Vis dėlto nereikalaujama stebėti nei nutekėjimų apimties, nei praskiedimo rodiklių.

56

2014 m. Komisija nusprendė pradėti pirmą valstybių narių teisės aktų nuostatų atitikties ES reikalavimams dėl nutekėjimų, nustatytiems 1991 m. Miesto nuotekų valymo direktyvoje, tyrimą.

85 % įrenginių operatorių atliko patikras vietoje siekdami nustatyti, ar pramoniniuose įrenginiuose laikomasi koncentracijos ribų

57

Pramoniniai įrenginiai savo nuotekas gali išleisti į viešąjį kanalizacijos tinklą ir jos turi būti valomos miesto nuotekų valymo įrenginyje. Pagal Miesto nuotekų valymo direktyvą valstybės narės tokiam nuotekų išleidimui turi taikyti iš anksto nustatytas taisykles ir / arba išduoti specialų leidimą.

58

Siekiant užtikrinti, kad valymo proceso neapsunkintų tam tikri teršalai ir kad miesto nuotekų valymo įrenginių išleidžiamose nuotekose nebūtų aplinkai kenksmingų teršalų, pramoniniuose įrenginiuose turi būti laikomasi kai kurių teršalų koncentracijos ribų. Teisinės nuostatos valstybėse narėse skiriasi: Vengrijoje ir Rumunijoje nustatytos įvairių parametrų ribos, o Čekijoje ir Slovakijoje nustatytos ribos yra tik orientacinės, išskyrus ypatingai pavojingas medžiagas. Atsižvelgdamas į tai kanalizacijos tinklo / valymo įrenginio operatorius eksploatavimo taisyklėse nustato koncentracijos ribas.

59

Kanalizacijos tinklo ir konkretaus pramoninio įrenginio operatorių santykiai reglamentuojami sutartimi, kurioje taip pat gali būti nustatytos griežtesnės koncentracijos ribos nei reikalaujama teisės aktuose.

60

Čekoje, Vengrijoje ir Rumunijoje (žr. 9 lentelę) pramoniniuose įrenginiuose, kurie nuotekas išleidžia į viešą kanalizacijos tinklą, teisiškai privaloma atlikti ištakių vidaus patikras. Rezultatai paprastai perduodami operatoriui. Rumunijoje nėra teisinių reikalavimų dėl rezultatų pranešimo²³, bet įrenginių operatoriai tokį reikalavimą gali įtraukti į sutartis.

61

Audito Rūmai pažymi, kad nuotekų valymo įrenginio operatorius pramoniniuose įrenginiuose atliktų patikrų patikimumą gali įvertinti dviem būdais (žr. 9 lentelę):

-pramoninių įrenginių vandens mėginius turi ištirti akredituotosios laboratorijos: nacionalinės teisės aktų nuostatose toks reikalavimas nenumatytas. Tačiau operatorius tokį reikalavimą gali įtraukti į su pramoniniu įrenginiu sudarytą sutartį;

-operatorius atlieka patikras vietoje: Čekijoje, Rumunijoje ir Slovakijoje toks reikalavimas numatytas teisinėse nuostatose.

9 lentelė

Nacionalinės teisės nuostatos dėl į kanalizacijos tinklą išleidžiamų pramoninių įrenginių nuotekų patikrų

Valstybė narė
Reikalavimas, kad pramoniniuose įrenginiuose būtų atliekamos vidaus patikros
Reikalavimas, kad patikras atliktų akredituotosios laboratorijos
Reikalavimas, kad įrenginių operatoriai pramoniniuose įrenginiuose atliktų patikras vietoje

Čekija
Taip
Ne
Taip
(periodiškumas nenustatytas)

Vengrija
Taip
Ne (išskyrus tam tikras įrenginių rūšis)
Ne

Rumunija
Taip
Ne
Taip
(periodiškumas nenustatytas)

Slovakija
Ne
Ne
Taip
(įskaitant minimalų periodiškumą)

Šaltinis: Europos Audito Rūmų atlikta nacionalinės teisės aktų analizė.

62

Audito Rūmų atliktas įrenginių pramoninių nuotekų išleidėjų imties vertinimas buvo pagrįstas laboratoriniais pačių operatorių atliktais tyrimais ir tyrimais, kurių rezultatus operatoriai gavo iš pramoninių nuotekų išleidėjų. Taip pat buvo nagrinėjama informacija apie visas taikytas baudas.

63

Pramoninės nuotekos buvo valomos 26 iš 28 Audito Rūmų tikrintų miesto nuotekų valymo įrenginių. 22 iš 26 (85 %) valymo įrenginių operatoriai atliko patikras vietoje. Trijų iš likusių keturių įrenginių atveju jų operatoriai turėjo pramoninių nuotekų išleidėjų vidaus patikrų rezultatus, ištirtus akredituotųjų laboratorijų.

64

Jei pramoniniame įrenginyje viršijamos koncentracijos ribos, valymo įrenginio operatoriai taiko baudą: Vengrijoje ir Rumunijoje bauda (suma skiriasi priklausomai nuo taršiosios medžiagos) nustatyta nacionalinės teisės nuostatose, o Čekijoje ir Slovakijoje suma, mokėtina už koncentracijos ribų viršijimą, nustatoma operatoriaus ir pramoninio įrenginio sutartyje. Vengrijoje ir Rumunijoje bauda priklauso nuo teršalų kiekio²⁴, išleisto laikotarpiu tarp dviejų matavimų (per metus), o Čekijoje ir Slovakijoje apskaičiuota suma paprastai buvo susijusi su tą dieną, kai buvo atliekami matavimai, išleistu teršalų kiekiu²⁵. Audito Rūmai mano, kad tokiais atvejais tikėtina, jog mokėtina suma bus maža, o atgrasomasis poveikis ribotas.

Maždaug trečdalis tikrintų nuotekų valymo įrenginių yra per dideli

65

Audito Rūmai įvertino pajėgumų panaudojimą, išreikštą g. e. (t. y. pajėgumą apdoroti tam tikrą taršos apkrovą)²⁶, ir nustatė, kad devyni iš 28 tikrintų įrenginių (32 %) veikia mažesniu nei 50 % pajėgumu (žr. 2 diagramą). Dar devyni įrenginiai (32 %) veikia nuo 51 iki 60 % pajėgumu. Tai ypač probleminis klausimas Rumunijoje, kur aštuoni iš 12 įrenginių veikia mažesniu nei 50 % pajėgumu. Investavimas į pernelyg didelio pajėgumo įrenginius nėra geriausias būdas panaudoti trūkstamus ES ar nacionalinius finansinius išteklius.

66

Audito Rūmų atliktas kito rodiklio vertinimas patvirtina šį vertinimą: atsižvelgiant į hidraulinį pajėgumą (t. y. l/s ir (arba) m³/val. išreikštas srautas), 16 iš 28 tikrintų įrenginių (57 %) veikia mažesniu nei 60 % pajėgumu. Šis vertinimas paremtas vandens srauto (m³) ir vidutinio įrenginio pajėgumo (sausu oru) palyginimu²⁷.

2 diagrama

Pajėgumų panaudojimas, išreikštas g. e.

Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė.

67

Audito Rūmai taip pat nustatė, kad 22 iš 28 tikrintų įrenginių (79 %) švaraus vandens (t. y. lietaus ir požeminio vandens) dalis bendrame sraute yra didesnė nei 30 % (nuo 32 % iki 85 %). Dėl to padidinamas hidraulinių pajėgumų naudojimas: švarus vanduo yra srauto dalis, bet jo nereikia valyti. Atsižvelgiant į tai:

-Audito Rūmai pripažįsta, kad į nuotekų valymo įrenginius gali patekti tam tikras lietaus vandens kiekis, nes bendri kanalizacijos tinklai ne visada gali būti pakeisti atskirais tinklais (žr. 52 dalį);

-vis dėlto požeminio vandens įsiskverbimo rodiklis gali būti sumažintas atnaujinant tinklą ir atkuriant tinklų ir šulinių nelaidumą vandeniui. Jei į šiuos inžinerinius darbus būtų atsižvelgiama projektuojant įrenginį, reikalingas įrenginio hidraulinis pajėgumas galėtų būti sumažintas, kai kuriais atvejais pastebimai (žr. 2 langelį).

6 nuotrauka. Retai naudojama infrastruktūros dalis (Rumunija – Galacis)

Šaltinis: Audito Rūmai.

2 langelis

Pavyzdys, kai per valymo įrenginį teka didelė požeminio vandens dalis

Viename įrenginyje Rumunijoje panaudojama nuo 60 iki 85 % hidraulinių pajėgumų. Tačiau apie pusę į įrenginį patenkančio vandens yra požeminis vanduo, kurio nereikia valyti. Jei kanalizacijos tinklas būtų labiau nelaidus vandeniui, į jį patektų mažiau požeminio vandens ir hidraulinių pajėgumų panaudojimas sumažėtų iki maždaug 40 %. Palyginimui – kai kuriuose imties įrenginiuose įsiskverbiantis požeminis vanduo sudaro tik 10 %–20 % viso srauto.

68

Nors daugumos įrenginių atveju parengti prijungtų žmonių skaičiaus didinimo ateityje planai, šių naujų jungčių skaičius nedidelis ir dėl to panaudotų pajėgumų procentinė dalis iš esmės nepakis. Be to, nors pramoninė veikla ilguoju laikotarpiu gali vėl padidėti, tikėtina, kad nauji pramoniniai įrenginiai turės savo nuotekų valymo sistemas.

Tam tikrų veiklos sąnaudų sumažinimo galimybė

69

Veiklos sąnaudos²⁸ gali būti bendrai finansuojamo turto naudojimo efektyvumo rodiklis ir daryti poveikį vandens tarifo nustatymui. Todėl Audito Rūmai, remdamiesi iš 28 tikrintų įrenginių gauta apskaitos informacija, palygino 2012 m. sąnaudas.

70

Veiklos sąnaudos priklauso nuo atliekamo valymo rūšies (valymas pagal griežtesnius reikalavimus susijęs su didesnėmis sąnaudomis) ir įrenginio dydžio. Vis dėlto palyginus matyti, kad esama didelių įrenginių skirtumų (žr. 3 diagramą).

3 diagrama

Veiklos sąnaudos (eurais / g. e.) įrenginiuose

Pastabos: Du įrenginiai nebuvo įtraukti, nes jie pateikė elementų, kurie būtų iškreipę palyginimą.

Įrenginiai, kuriuose valoma pagal griežtesnius reikalavimus, bet nesilaikoma Direktyvoje nustatytų koncentracijos ribų, buvo įtraukti į kategoriją „antrinis valymas”.

Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė.

71

Audito Rūmai pažymi, kad veiklos sąnaudas būtų galima sumažinti keliuose tikrintuose įrenginiuose, tai rodo šie pavyzdžiai:

-28 tikrintuose įrenginiuose esama didelių dumblo transportavimo ir šalinimo sąnaudų skirtumų. Devyniais atvejais sąnaudos viršijo 100 eurų už sausosios medžiagos toną, o šešiais atvejais sąnaudos siekė nuo 50 iki 100 eurų už toną. Šio sąnaudų elemento kainai tenka svarbus vaidmuo, nes ji gali sudaryti didelę bendrų įrenginio eksploatavimo sąnaudų dalį (vidutiniškai apie 10 %, o kraštutiniais atvejais iki 30 % arba 50 %);

-energijos dalis vidutiniškai sudaro apie 30 % visų 28 tikrintų įrenginių sąnaudų. Puse atvejų valymo įrenginiuose nuotekų dumblas buvo naudojamas energijai gaminti, paprastai taikant anaerobinį skaidymą. Daugeliu šių atvejų energijos dalis sudarė mažiau nei vidutiniškai 30 % visų sąnaudų;

-atsižvelgiant į tai Europos aplinkos agentūra 2014 m. ataskaitoje²⁹ padarė išvadą, kad naudojant rodiklius vandens tiekimo įmonių visoje Europoje veiklos veiksmingumui nustatyti būtų labai pagerintas susijusių efektyvaus išteklių naudojimo problemų supratimas. Tokių rodiklių palyginimas galėtų sudaryti lyginamosios analizės pagrindą.

Miesto nuotekų valymo įrenginiuose susikaupiančio dumblo panaudojimas

72

Valant nuotekas susidaro nuotekų dumblas. Pagal Atliekų direktyvą³⁰ nuotekų dumblas laikomas atliekomis. Remiantis šia direktyva, pirmenybė teikiama atliekų pakartotiniam naudojimui, perdirbimui ir kitam naudojimui, o ne atliekų šalinimui sąvartyne, jas deginant arba nuolat saugant³¹. ES skatina nuotekų dumblą naudoti žemės ūkyje kaip trąšas.

7 nuotrauka. Susikaupęs nuotekų dumblas (Čekija – Blanskas)

Šaltinis: Audito Rūmai.

73

Audito Rūmai tikrino, ar:

-dumblas buvo pakartotinai naudojamas užuot jį šalinus;

-miesto nuotekų valymo įrenginių operatoriai laikėsi tam tikrų nuotekų dumblo parametrų, visų pirma sunkiųjų metalų, koncentracijos ribų;

-Komisija įgyvendino ankstesnes Audito Rūmų rekomendacijas šiuo klausimu.

Trijose iš keturių valstybių narių nuotekų dumblas panaudojamas pakartotinai užuot jį šalinus

74

Audito Rūmų atliktas 28 valymo įrenginių vertinimas apėmė 2012 m. įrenginiuose valymo metu susikaupusio dumblo kiekį³² ir buvo paremtas įrenginių operatorių ir atliekų tvarkymo įmonių sutarčių nuostatų ir atitinkamų apskaitos duomenų peržiūra. Audito metu nebuvo lankomasi atliekų tvarkymo įmonėse, kurios paimdavo susikaupusį dumblą, kad užtikrintų tinkamą jo tvarkymą.

75

Audito Rūmai nustatė, kad Čekijoje, Vengrijoje ir Slovakijoje įrenginių operatoriai paprastai buvo sudarę sutartis su viena ar daugiau atliekų tvarkymo įmonių, kurios pačios tvarkė dumblą arba jį perduodavo kitiems naudotojams. Remiantis sutartimis, atliekų tvarkymo įmonės dumblą dažniausiai naudojo komposto gamybai, rekultivavimui arba biodujų gamybai.

76

Rumunijoje 11 iš 12 tikrintų įrenginių visas susikaupęs dumblas arba jo dalis buvo šalinamas sąvartynuose ir (arba) laikomas vietoje. Laikyti dumblą vietoje ilguoju laikotarpiu nėra priimtina.

77

Pagal Rumunijos nacionalinę atliekų tvarkymo strategiją (2003–2013 m.) iki 2020 m. turėtų būti užtikrinta, kad 50 % dumblo būtų panaudojama žemės ūkyje arba sudeginama. 2012 m. vasario mėn. Rumunijos institucijos pristatė naują Nuotekų dumblo tvarkymo strategiją, bet audito metu ji dar nebuvo patvirtinta.

78

Valstybės narės Komisijai pateikė 2012 m. pabaigos duomenis apie nuotekų dumblo naudojimą. Šie duomenys patvirtina, kad trijose iš keturių aplankytų valstybių narių dažniausiai buvo pasirenkamas pakartotinis dumblo naudojimas (žr. 4 diagramą).

4 diagrama

Nuotekų dumblo naudojimas 2012 12 31, išreikštas bendro susikaupusio dumblo kiekio procentine dalimi

Pastabos: Čekijos Respublikoje 2012 m. apie 32 % susikaupusio dumblo buvo naudojama komposto gamybai (kategorija: pakartotinis naudojimas: kita). Slovakijoje 2012 m. 63 % dumblo buvo naudojama komposto gamybai (kategorija: pakartotinis naudojimas dirvožemyje ir žemės ūkyje). Rumunijos atveju kategorija „šalinimas: kita” apima laikiną saugojimą vietoje.

Šaltinis: Europos Audito Rūmų atlikta duomenų, kuriuos valstybės narės pateikė Komisijai, analizė.

Dauguma atvejų taikomų koncentracijos ribų buvo laikomasi

79

Pagal Nuotekų dumblo direktyvą, susijusią su dumblo naudojimu žemės ūkio paskirties dirvožemyje, nuotekų valymo įrenginių operatoriai turi stebėti³³ dumblo sudėtį siekdami užtikrinti, kad būtų laikomasi koncentracijos ribų, ypač sunkiųjų metalų atveju.

80

Be to, nacionalinės teisės nuostatos gali neapsiriboti Nuotekų dumblo direktyvos nuostatomis ir apimti daugiau parametrų bei griežtesnes ribas, taip pat gali būti nustatytos koncentracijos ribos tiems atvejams, kai dumblas panaudojamas ne žemės ūkio paskirties dirvožemyje. Audito Rūmų atlikta nacionalinės teisės aktų analizė rodo, kad:

-kai dumblas naudojamas žemės ūkyje, visų keturių valstybių narių nacionalinės teisės aktuose buvo nustatytos griežtesnės daugelio parametrų ribos negu taikomos pagal Nuotekų dumblo direktyvą. Visose keturiose valstybėse narėse taip pat buvo nustatytos papildomų parametrų, pavyzdžiui, arseno, ribos;

-kai dumblas naudojamas kaip žaliava komposto gamybai, Čekijoje ir Slovakijoje techninių normų pavidalu nustatytos ribos žaliavai;

-šalinimo sąvartyne atveju 2002 m. Tarybos sprendime³⁴ nustatytos ribinės išplovimo vertės atliekoms, kurios priimtinos sąvartynuose. Pažymėta, kad pagal Čekijos teisines nuostatas biologiškai skaidžių atliekų, kurios nėra komunalinės atliekos, ir skystų atliekų bei atliekų, iš kurių teka skystis (taigi ir dumblo), negalima šalinti sąvartynuose³⁵. Šalinimas sąvartynuose leidžiamas Vengrijoje, Rumunijoje ir Slovakijoje.

81

Kadangi nuotekų dumblas gali būti naudojamas kaip žaliava komposto gamybai, Audito Rūmai taip pat analizavo komposto naudojimui taikomas teisines nuostatas ir pažymi, kad padėtis valstybėse narėse yra skirtinga, nes šiuo metu koncentracijos ribos ES lygmeniu nėra nustatytos (žr. 10 lentelę).

Table 10

Teisinės nuostatos dėl kompostui taikomų koncentracijos ribų

Čekija
Vengrija
Rumunija
Slovakija

Taip

-kompostas žemės ūkio paskirties dirvožemiui

-rekultivavimui naudojamas kompostas

-kompostas, realizuojamas rinkoje kaip trąšos

Taip

-kompostas, realizuojamas rinkoje kaip trąšos

Nėra taisyklių dėl rekultivavimo arba naudojimo ne žemės ūkio paskirties dirvožemiui
Nėra
Taip

-kompostas, realizuojamas rinkoje kaip trąšos

Nėra taisyklių dėl rekultivavimo arba naudojimo ne žemės ūkio paskirties dirvožemiui

Šaltinis: Europos Audito Rūmų atlikta nacionalinės teisės aktų analizė.

82

Tikrindami, ar 28 valymo įrenginiuose laikomasi koncentracijos ribų, Audito Rūmai rėmėsi laboratoriniais tyrimais, kuriuos 2012 m. atliko įrenginių operatoriai. Patikrinus matyti, kad visuose įrenginiuose Čekijoje, Vengrijoje ir Slovakijoje ribų, jei jos buvo nustatytos (žr. 80 dalį), buvo laikomasi. Rumunijoje ribų buvo laikomasi viename iš trijų įrenginių (33 %), kai dumblas buvo naudojamas žemės ūkio paskirties dirvožemiui. Kitų dviejų įrenginių analizės neapima visų parametrų. Taip pat šešiuose iš septynių įrenginių (86 %) siunčiant dumblą į sąvartynus nebuvo laikomasi sausosios medžiagos kiekiui taikomų ribų. Be to, trijų iš septynių įrenginių (43 %) analizės neapima visų parametrų.

83

Nenustačius ribų dumblui ir kompostui, skirtam tam tikram naudojimui (rekultivavimas, ne žemės ūkio paskirties dirvožemis), gali kilti pavojus dirvožemio kokybei, o dėl nuotėkio ir vandens šalinimo procesų – ir vandens kokybei. Be to, ES masto kriterijų dėl komposto, realizuojamo rinkoje kaip trąšos, nebuvimas reiškia, kad visoje ES negali būti užtikrinta lygiavertė aplinkos apsauga. Taip pat, kaip teigiama Komisijos užsakytame tyrime, „buvo nustatyta, kad kai kuriose šalyse prasta komposto kokybė yra pagrindinė kliūtis tolesnei rinkos plėtrai”³⁶.

8 nuotrauka. Laboratorinė įranga tyrimams nuotekų valymo įrenginyje atlikti (Vengrija – Segedas)

Šaltinis: Audito Rūmai.

Nuotekų dumblo direktyva bus atnaujinama Komisijai peržiūrėjus Trašų reglamentą persvarstymą

84

Audito Rūmai specialiojoje ataskaitoje Nr. 3/2009³⁷ rekomendavo, kad Komisija apsvarstytų, ar nevertėtų jau dabar persvarstyti Nuotekų dumblo direktyvą. Siekdama nustatyti, ar reglamentavimo sistema atitinka savo paskirtį, Komisija atliko išsamų kelių atliekų srauto direktyvų, įskaitant Nuotekų dumblo direktyvą, vertinimą³⁸. 2014 m. vertinime daroma išvada, kad „kyla abejonių dėl dabartinės formos Nuotekų dumblo direktyvos tinkamumo. Direktyvoje nustatyti standartai ir reikalavimai nebuvo persvarstyti ar atnaujinti beveik 30 metų”. Taip pat daroma išvada, kad bet koks būsimas sprendimas dėl direktyvos persvarstymo turėtų būti atidėtas iki tol, kol bus priimtas peržiūrėtas Trąšų reglamentas³⁹.

85

2010 m. atlikus dabartinio Trąšų reglamento veikimo ex post vertinimą⁴⁰ buvo padaryta išvada, kad reglamento taikymo sritis turėtų būti išplėsta siekiant įtraukti ne tik neorganines trąšas, bet ir organines trąšas bei dirvožemį gerinančias medžiagas. Vertinime taip pat siūloma nustatyti didžiausias ribas teršalams trąšose. 2015 m. Komisija nagrinėja klausimą, ar verta siūlyti peržiūrėtą Trąšų reglamentą.

86

2012 m. Komisijos Jungtinis tyrimų centras pristatė visos Europos mastu atlikto tyrimo, susijusio su atrinktų junginių nuotekų dumble pasitaikymo atvejais ir lygiais, rezultatus. Remiantis ataskaita, nėra mokslinių įrodymų, kad reikia nustatyti naujas įprastų organinių teršalų arba naujų teršalų, išskyrus perfluoralkilo turinčias medžiagas⁴¹, ribines vertes.

87

Kituose dokumentuose ir tyrimuose⁴² nurodoma galima su mikroplastikais susijusi rizika. Dalį mikroplastikų galima pašalinti nuotekų valymo įrenginiuose ir tuomet pašalintoji jų dalis atsiduria dumble. Dumblą naudojant žemės sklypuose dėl nuotėkių iš žemės mikroplastikai gali patekti į vandens aplinką.

88

Komposto atveju Audito Rūmai specialiojoje ataskaitoje Nr. 20/2012⁴³ rekomendavo, kad Komisija kartu su valstybėmis narėmis parengtų ES kokybės standartus siekiant paskatinti komposto rinkos plėtrą. 2014 m. pradžioje Komisijos Jungtinis tyrimų centras paskelbė techninį pasiūlymą dėl nebelaikymo atliekomis kriterijų⁴⁴, taikytinų biologiškai skaidžioms atliekoms, kurios apdorojamos biologiškai. Tačiau tyrime buvo siūloma jų netaikyti nuotekų dumblui, kuris naudojamas kaip kompostas ir atliekų pūdymo liekanos. Ateityje paaiškės, ar ir kokiu būdu į pasiūlymą peržiūrėti Trąšų reglamentą bus įtraukti pasiūlyti kriterijai ir ar jame bus numatytas laipsniško kategorijų, kurioms netaikomas techninis pasiūlymas, pavyzdžiui, nuotekų dumblo, įtraukimo mechanizmas.

ES bendrai finansuojamų miesto nuotekų valymo įrenginių finansinis tvarumas

89

Pagrindinis vandens tiekimo paslaugų finansinio tvarumo užtikrinimo elementas yra sąnaudų padengimas. Finansinis tvarumas užtikrinamas, kai pajamų iš paslaugos teikimo pakanka veiklos ir priežiūros sąnaudoms padengti ir kapitalo sąnaudoms susigrąžinti, taigi sudaromos sąlygos pakartotinėms investicijoms. Vandens pagrindų direktyvoje (9 straipsnyje) reikalaujama, kad valstybės narės iki 2010 m. užtikrintų, jog įvairiose vandens naudojimo srityse būtų tinkamai prisidedama prie sąnaudų, patirtų teikiant vandens paslaugas, susigrąžinimo. Nuotekų valymo paslaugomis besinaudojantys subjektai prie sąnaudų susigrąžinimo prisidės mokėdami nuotekų valymo kainą (tarifą). Be to, principas „teršėjas moka”⁴⁵ reiškia, kad teršėjai (šiuo atveju tie, kas išleidžia nuotekas, pavyzdžiui, namų ūkiai ir pramoniniai įrenginiai) atsakingi už jų sukeltą taršą, todėl jie turėtų padengti šios taršos mažinimo (šiuo atveju nuotekas valant) išlaidas.

90

Kadangi vanduo nėra įprastinis komercinis produktas, jo tarifai apskaičiuojami remiantis kainų nustatymo mechanizmais, kurie paprastai numatyti nacionalinės teisės aktuose.

91

Nustatydamos nuotekų tarifus valstybės narės gali atsižvelgti į socialinį ir ekonominį poveikį bei poveikį aplinkai⁴⁶, kad užtikrintų, jog vandens tiekimo paslaugų kaina ir toliau išliks prieinama. Komisijos gairėse⁴⁷ nurodytas bendrai pripažintas priimtinos kainos lygis yra 4 % namų ūkio pajamų, t. y. bendra sąskaita už vandenį (geriamąjį vandenį ir nuotekas) gali sudaryti 4 % namų ūkio pajamų.

92

Komisijos gairėse⁴⁸ reikalaujama, kad 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiais vandens tarifai padengtų bent veiklos ir priežiūros sąnaudas, taip pat didžiąją turto nusidėvėjimo sąnaudų dalį. Nusidėvėjimas gali būti laikomas apytikslėmis sąnaudomis, reikalingomis infrastruktūros atnaujinimui ateityje.

93

2014–2020 m. programavimo laikotarpiu sąnaudų padengimo principas tapo privalomu nustačius, kad būtina atitikti ex ante sąlygas. Tai reiškia, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpio veiksmų programos bus patvirtintos, jei „įvairiose vandens naudojimo srityse bus tinkamai prisidedama prie sąnaudų, patirtų teikiant vandens tiekimo paslaugas, susigrąžinimo”. Tačiau valstybės narės gali savo nuožiūra apibrėžti, ką reiškia „tinkamai” prisidėti.

94

Audito Rūmai tikrino, ar:

-nuotekų tarifai padengė turto nusidėvėjimo, veiklos ir priežiūros sąnaudas;

-nuotekų tarifus buvo galima padidinti, kai veiklos ir priežiūros sąnaudos nebuvo visiškai padengiamos;

-infrastruktūros savininkai buvo sukaupę pakankamai finansų atsargų, kad pasibaigus infrastruktūros ekonominio naudingumo laikotarpiui ją būtų galima pakeisti arba atnaujinti.

Dėl vartotojams taikomų nuotekų valymo tarifų visas sąnaudas buvo galima padengti tik 11 % atvejų

95

Audito Rūmai išnagrinėjo, kaip 28 tikrintuose nuotekų valymo įrenginiuose 2012 m. buvo nustatomi vandens tarifai. Audito Rūmai į tarifą įtrauktas sąnaudų sudėtines dalis palygino su įrenginių operatorių ir infrastruktūros savininkų pateiktais finansiniais duomenimis. Audito Rūmai nustatė, kad visos sąnaudos buvo padengtos tik trimis atvejais (11 %). Tuo tarpu 89 % atvejų sąnaudos buvo padengtos tik iš dalies.

96

Audito Rūmai pažymi, kad trijose valstybėse narėse yra specialios teisinės nuostatos, kuriomis apribojamas sąnaudų padengimo lygis:

-Čekijoje⁴⁹ ir Slovakijoje⁵⁰ nusidėvėjimo sąnaudos, susijusios su turto dalimi, finansuojama dotacijomis (ES ir nacionalinėmis), yra visiškai arba iš dalies neįtraukiamos.

-Vengrijoje 2013 m.⁵¹ buvo nustatyta, kad privaloma sumažinti vandens tarifus, o Slovakijoje egzistuoja su tarifų padidinimu susiję apribojimai⁵².

97

Atsižvelgdami į šią padėtį Audito Rūmai taip pat mano, kad gali kilti pavojus, jog įrenginių operatoriai, siekdami išsaugoti trumpalaikį pelningumą, neužtikrins reikalingos priežiūros. Tačiau tai galėtų būti vienas iš veiksnių, dėl kurių mažėja nuotekų valymo įrenginių veikimo tvarumas. Atliekant šį auditą nebuvo vertinama, ar 2012 m. priežiūros sąnaudos atitiko realius priežiūros poreikius.

98

Kitas elementas, kuris gali turėti poveikį tarifų nustatymui, yra ES dotacijos infrastruktūros projektui nustatymo būdas. ES dotacija yra pagrįsta tik tuo atveju, jei pajamų iš projekto nepakanka investicinėms ir veiklos sąnaudoms padengti. Šis finansavimo trūkumas (t. y. diskontuotų investicinių sąnaudų ir diskontuotų grynųjų pajamų skirtumas), kurį reikia įvertinti remiantis sąnaudų ir naudos analize, gali būti finansuojamas viešosiomis lėšomis (įskaitant ES dotacijas). Šis metodas turi atgrasomąjį poveikį sąnaudų padengimo principo taikymui, nes jis reiškia, kad kuo didesnės pajamos iš nuotekų valymo veiklos (t. y. didesni tarifai), tuo mažesnės dotacijos gali tikėtis investuotojas.

99

2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, kitaip nei ankstesniais laikotarpiais, paraiškas dėl ES dotacijų teikiantys subjektai nebūtinai⁵³ turi atlikti savo projektų sąnaudų ir naudos analizę, kad įvertintų finansavimo trūkumą. Vietoj to gali būti taikoma grynųjų pajamų procentais išreikšta fiksuotoji norma, kuri pagal reglamentą sudaro 25 %⁵⁴. Taigi finansavimo trūkumas bus 75 %, nepriklausomai nuo vykdant projektą gautų pajamų dydžio. Kitaip tariant, jei tarifas yra toks, kad gautos pajamos padengia daugiau nei 25 % sąnaudų, dotacija dėl to nebus atitinkamai sumažinta.

Nuotekų valymo tarifai 92 % atvejų, kai sąnaudos buvo padengtos tik iš dalies, buvo mažesni negu Komisijos minimas prieinamumo lygis

100

2012 m. keturiose aplankytose valstybėse narėse taikyti vidutiniai nuotekų valymo tarifai nurodyti 5 diagramoje.

101

23 iš 25 atvejų (92 %), kai ne visos sąnaudos buvo padengtos, visa už geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų valymo paslaugas vartotojų sumokėta kaina buvo mažesnė nei Komisijos minima prieinama kaina, sudaranti 4 % namų ūkio pajamų. Iš šių 23 atvejų septyniais atvejais (30 %) nuotekų valymo tarifas buvo mažesnis nei vidutinis nacionalinis nuotekų valymo tarifas.

5 diagrama

Vidutiniai 2012 m. nuotekų valymo tarifai

Pastaba: Tarifai buvo perskaičiuoti į eurus taikant šį valiutos kursą: 1 euras kainuoja 291,86 forintus, 25 Čekijos kronas ir 4,45 Rumunijos lėjas.

Šaltinis: Čekijos ir Vengrijos nacionalinių statistikos tarnybų, Slovakijos vandens naudojimo mokslinių tyrimų instituto ir Rumunijos institucijų duomenys.

Finansų atsargų nepakanka užtikrinti infrastruktūros atnaujinimą

102

Paprastai infrastruktūros atnaujinimą turi užtikrinti infrastruktūros savininkas⁵⁵. 12 iš 28 tikrintų nuotekų valymo įrenginių (43 %) savininkai buvo sukaupę atsargų⁵⁶ tokiam atnaujinimui finansuoti. Padėtis buvo nevienoda (žr. 11 lentelę), priklausomai nuo organizacinės struktūros, kuri buvo pasirinkta nuotekų valymo paslaugų valdymui. Kai savininkas yra savivaldybė ir nėra teisinio reikalavimo užtikrinti atskiros su vandeniu susijusios infrastruktūros valdymo apskaitos, su šia veikla susijusios pajamos ir išlaidos bus įtrauktos į su kita savivaldybės vykdoma veikla susijusias pajamas ir išlaidas.

103

Tikrintų įrenginių atveju, net ir tuomet, kai atsargos buvo sukauptos arba lėšos buvo apskaitomos atskirai, dėl taikomos tarifų politikos pobūdžio (žr. 95 ir 96 dalis) jų nepakaktų užtikrinti būsimą infrastruktūros atnaujinimą.

104

Atsižvelgiant į veiklą vykdančių įmonių finansinę padėtį, pagal teisines nuostatas dėl vandens tarifų nustatymo (tokių nuostatų nėra Vengrijoje) leidžiama įtraukti pelną⁵⁷, o tai yra būtina atsargų kaupimo sąlyga. 26 veiklą vykdančiose įmonėse (93 %) visas kapitalas arba didžioji jo dalis yra viešoji nuosavybė, paprastai priklausanti toms savivaldybėms, kurioms priklauso ir infrastruktūra.

105

Visais atvejais veiklą vykdančios įmonės, kurios dažnai taip pat valdo geriamojo vandens gamybos įrenginius ir daugiau nei vieną nuotekų valymo įrenginį, sugebėjo sukaupti tam tikrų finansų atsargų. Šios lėšos galėtų būti panaudotos infrastruktūros atnaujinimo finansavimui, jei veiklą vykdančių įmonių savininkai atsargų nepanaudotų su vandens valdymu nesusijusiems poreikiams. Devynios iš 28 veiklą vykdančių įmonių (32 %) 2010–2012 m. išmokėjo dividendus.

11 lentelė

Su infrastruktūros savininkų sukauptomis finansų atsargomis susijusi padėtis

Savininkas yra savivaldybė (arba savivaldybių grupė)
Savininkas yra savivaldybės (arba savivaldybių grupės) įsteigta bendrovė

Įmonė neeksploatuoja įrenginio
Įmonė taip pat eksploatuoja įrenginį

19 atvejų (68 %)
4 atvejais (14 %)
5 atvejais (18 %)

Atsargos sukauptos
16 % taip
84 % nenurodyta arba nėra
Taip
Taip
(žr. 105 dalį)

Atsargų pakanka
Ne
Ne
Ne

13Pavyzdžiui, kloaka gali būti laikoma atskira sistema.

14Zonos, kurios apibrėžtos kaip jautrios remiantis Miesto nuotekų valymo direktyvos kriterijais (žr. žodynėlį).

15Bendras azoto kiekis reiškia bendro azoto kiekio pagal Kjeldalį (organinis N + NH₃), nitratinio azoto (NO₃) ir azoto nitrito (NO₂) sumą.

162014 m. pateikti duomenys, rodantys padėtį referencinę dieną –2012 12 31 Čekijoje, Rumunijoje ir Slovakijoje ir 2011 12 31 – Vengrijoje.

17Teisinės atitikties patikra vykdoma taikant hierarchinį metodą. Tai reiškia, kad surinkimo įsipareigojimų nesilaikymas (direktyvos 3 straipsnis) reiškia ir valymo įsipareigojimų nesilaikymą (4 straipsnis ir, jei taikoma, 5 straipsnis), net jeigu ištakių kokybės standartai atitinka Direktyvos reikalavimus. Panašiai negalima laikyti, kad aglomeracija, nesilaikanti antrinio valymo kokybės standartų, laikosi 5 straipsnio (griežtesnių valymo reikalavimų).

18Paskutinė paskelbta ataskaita: Septintoji Miesto nuotekų valymo direktyvos įgyvendinimo ataskaita, COM(2013) 574 final, 2013 m. rugpjūčio 7 d.

19Iki 2009 12 31 referencinės datos Rumunijai dar nebuvo suėjęs joks tarpinis terminas, todėl atitikties vertinti dar nereikėjo. Vis dėlto, atsižvelgiant į padėtį 2012 12 31 (žr. 3 lentelę), Rumunija nesilaikė savo pirmojo termino 2010 m.

202006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinančio Reglamentą (EB) N. 1260/1999, 93 straipsnis (OL L 210, 2006 7 31, p. 25).

21Nuotekų kiekio ir lietaus vandens kiekio santykis.

22Apkrova, kurią įrenginys turėtų galėti išvalyti sausu oru, t. y. laikotarpiu, kai nėra lietaus.

23Išskyrus laboratorijas ir medicinos bei veterinarines gydymo įstaigas.

24Išleistų teršalų kiekis, viršijantis kiekį, kuriam buvo duotas sutikimas (tūris padaugintas iš koncentracijos, išreikštos, pavyzdžiui, mg/l).

25Sutartyse paprastai nurodytas standartinis laikotarpis (nuo penkių iki 30 dienų, priklausomai nuo sutarties) tam atvejui, jei tikslus laikotarpis, per kurį buvo viršytos koncentracijos ribos, negali būti nurodytas.

26Taršos apkrovos (išreikštos g. e.), iš tikrųjų apdorotos per metus, ir taršos apkrovos, kurią įrenginyje būtų galima apdoroti, palyginimas (žr. II priedą, stulpelį „Numatytas pajėgumas, išreikštas g. e.”).

27Kadangi sraute gali būti ir nuotekų, ir švaraus vandens (t. y. lietaus vandens ir požeminio vandens, kurio nereikia valyti), vertinant pajėgumų panaudojimą buvo atsižvelgiama į švaraus vandens dalį.

28Darbo sąnaudų, išlaidų medžiagoms (įskaitant išlaidas cheminėms medžiagoms), energijos sąnaudų, dumblo transportavimo ir šalinimo sąnaudų bei kitų sąnaudų suma. Kitomis sąnaudomis laikytos tik trečiosioms šalims pavestų priežiūros paslaugų sąnaudos ir trečiosioms šalims pavestų laboratorinių tyrimų sąnaudos. Nusidėvėjimo sąnaudos nebuvo įtrauktos.

29Techninė ataskaita Nr. 5/2014 „Vandens tiekimo įmonių veiklos veiksmingumas neapsiribojant atitiktimi”.

302008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

31Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje nustatyta atliekų hierarchija.

32Keturiose valstybėse narėse tikrintuose nuotekų valymo įrenginiuose susikaupęs dumblas Čekijos Respublikoje sudaro 0,78 % viso susikaupusio dumblo kiekio, Vengrijoje – 45 %, Rumunijoje – 52 %, Slovakijoje – 10 %.

33Direktyvos 86/278/EEB 9 straipsnyje ir II priede nurodyti parametrai, koncentracijos ribos ir tai, kiek mėginių per metus turi būti ištirta laboratorijose.

342002 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2003/33/EB, kuriuo pagal Direktyvos 1999/31/EB 16 straipsnį ir II priedą nustatomi atliekų priėmimo į sąvartynus kriterijai ir tvarka (OL L 11, 2003 1 16, p. 27).

35Vyhláška 294/2005 Sb (Nutarimas Nr. 294/2005 Sb).

36Galimybių nustatyti ES tikslus biologinių atliekų perdirbimo srityje, įskaitant subsidiarumo aspektus, vertinimas, galutinė 2011 3 31 ataskaita, kurią pagal bendrąją sutartį ENV.G.4/FRA/2008/0112 parengė „VITO – Vision on Technology” kartu su „Bio Intelligence Service” ir „Arcadis”.

37Specialioji ataskaita Nr. 3/2009 „1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių priemonių išlaidų veiksmingumas” (http://eca.europa.eu).

38SWD(2014) 209 final, 2014 liepos 2 d. „Penkių atliekų srauto direktyvų ex post vertinimas”.

392003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų (OL L 304, 2003 11 21, p. 1).

402010 m. lapkričio mėn. galutinė ataskaita „Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų įvertinimas”, kurią Komisijai parengė Strategijos ir vertinimo paslaugų centras.

41Nuodingos sintetinės cheminės medžiagos.

42Žr., pavyzdžiui: 1) Alfredo Wegenerio instituto atliktą bandomąjį tyrimą, 2014 10 30 pranešimą spaudai (www.awi.de) ir 2) Dokumentą dėl galimos mikroplastikų gėlo vandens aplinkoje rizikos, paskelbtą 2013 9 29 svetainėje www.stowa.nl (Stichting Toegepast Onderzoek Waterbeheer).

43Specialioji ataskaita Nr. 20/2012 „Ar komunalinių atliekų tvarkymo infrastruktūros projektams skirtas struktūrinių priemonių finansavimas veiksmingai padeda valstybėms narėms siekti ES atliekų politikos tikslų?” (http://eca.europa.eu).

44Kriterijai, kuriuos turi atitikti tam tikros konkrečios atliekos, kad nebebūtų laikomos atliekomis.

45Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (suvestinė redakcija) 191 straipsnio 2 dalis.

46Vandens pagrindų direktyvos 9 straipsnis.

47„Naujas 2007–2013 m. programavimo laikotarpis. Ekonominės naudos analizės atlikimo metodikos gairės. Darbo dokumentas Nr. 4”, 8/2006.

48Naujas 2000–2006 m. programavimo laikotarpis: 1 techninis dokumentas – Principo „teršėjas moka” taikymas – Iš struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo ir ISPA priemonės finansuojamoms infrastruktūrų operacijoms skirtos Bendrijos paramos lygių diferencijavimas (1999 12 6). Dėl 2007–2013 m. programavimo laikotarpio žr. ankstesnę išnašą.

49ES bendrai finansuojamų projektų atveju nuotekų kaina turėtų būti didinama, kad būtų užtikrintas visiškas nusidėvėjimo sąnaudų padengimas, bet turėtų būti atsižvelgiama į prieinamumo lygį (nustatyta, kad tai sudaro 2 % namų ūkio įplaukų).

50Apskaičiuojant tarifą nebuvo įtraukiamas turto dalies, kuri įsigyta gavus dotaciją iki 2011 m., nusidėvėjimas. Vis dėlto pagal 2011 m. nutarimą gali būti atsižvelgiama į viso turto, įsigyto nuo 2011 m., nusidėvėjimą taikant didžiausią 2 % rodiklį (tai atitinka 50 metų naudingumo laikotarpį). Iš tikrųjų Komisija patvirtino 2007–2013 m. programavimo laikotarpio didelės apimties projektus tik priėmus 2011 m. nutarimą, nes, jos nuomone, pagal ankstesnes teisines nuostatas tvarumas nebuvo užtikrintas.

51Vengrijoje nuotekų valymo tarifus iki 2011 m. savo nuožiūra nustatydavo savivaldybės. Iš dalies pakeistose teisinėse nuostatose nurodyta, kad 2012 m. tarifai gali būti padidinti daugiausiai 4,2 % palyginti su 2011 m. tarifais. 2013 m. tarifai (pirmąjį metų pusmetį) turėjo būti tokie patys kaip 2012 m., o antrąjį 2013 m. pusmetį ir 2014 m. negalėjo būti didesni nei 90 % 2012 m. tarifų.

522014 m. tarifai galios 2015 m. ir 2016 m., nebent dėl esminių ekonominių parametrų pasikeitimų reikės pakoreguoti kainas ir toks koregavimas bus pagrįstas.

53Didelės apimties projektų, kuriuos turi patvirtinti Komisija (žr. 10 dalį), atveju ši prievolė ir toliau bus taikoma. 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu tai tokie projektai, kurių visos tinkamos finansuoti sąnaudos viršija 50milijonų eurų.

542013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, 61 straipsnio 3 dalis ir V priedas (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

55Jei infrastruktūros savininkas ir operatorius yra skirtingi subjektai, pajamas už nuotekų valymą gauna operatorius. Iš šių pajamų operatorius padengia savo veiklos ir priežiūros išlaidas ir nuomos mokestį infrastruktūros savininkui. Nuomos sutartyje nustatytas nuomos mokestis turi kompensuoti nusidėvėjimą ir kitus savininko patiriamus kaštus.

56Įtraukiamos į balansą kaip atidėjiniai ir / arba nepaskirstytasis pelnas.

57Čekijoje egzistuoja nuostata, kad pelnas turi būti pagrįstas. 2013 m. teisinėmis nuostatomis buvo nustatyta pagrįsto pelno apskaičiavimo formulė. Slovakijoje pelnas apribotas tam tikra suma už m³.

Išvados ir rekomendacijos

106

Miesto nuotekų valymo įrenginiams 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiais skirtos Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo lėšos atliko lemiamą vaidmenį valstybėms narėms darant pažangą atitikties Miesto nuotekų valymo direktyvos reikalavimams srityje. Tačiau visose keturiose valstybėse narėse, kurios įtrauktos į šią ataskaitą, buvo pastebėta vėlavimų ir ES lėšos buvo įsisavinamos lėtai. Beveik visuose bendrai finansuojamuose nuotekų valymo įrenginiuose nuotekos buvo valomos tinkamai, bet Audito Rūmai mano, kad apie trečdalis jų yra per dideli. Daugumoje aplankytų valstybių narių nacionaliniai reikalavimai dėl ištakių dažnai buvo griežtesni nei Direktyvos reikalavimai, o tai reiškia, kad Direktyvą gali reikėti persvarstyti. Audito Rūmai taip pat nustatė trūkumų, susijusių su nutekėjimų valdymu ir dumblo tvarkymu. Galiausiai, nuotekų valymo tarifai daugeliu atvejų yra per maži, kad būtų galima užtikrinti bendrai finansuojamos infrastruktūros finansinį tvarumą.

Miesto nuotekų valymo direktyvoje numatytų terminų laikymasis

107

Visos keturios į šią ataskaitą įtrauktos valstybės narės padarė didelę pažangą atitikties Miesto nuotekų valymo direktyvoje nustatytiems reikalavimams srityje, bet konkrečiose srityse pasitaikė vėlavimų:

-terminų, susijusių su nuotekų surinkimu aglomeracijose, turinčiose daugiau nei 2 000 g. e. (kur taikomi reikalavimai dėl ištakių), buvo laikomasi visose keturiose tikrintose valstybėse narėse, išskyrus Rumuniją, kuri šiek tiek atsilieka nuo tvarkaraščio atsižvelgiant į jos tarpinius terminus. Visose keturiose valstybėse narėse esama teisinių nuostatų, kuriomis siekiama užtikrinti namų ūkių prijungimą prie egzistuojančių kanalizacijos tinklų. Vis dėlto atitinkamoms nacionalinėms institucijoms sudėtinga užtikrinti veiksmingą šių prievolių vykdymą, nes prievolės yra neaiškiai apibrėžtos;

-nė viena iš aplankytų valstybių narių nesilaikė nuotekų valymo aglomeracijose, turinčiose daugiau nei 2 000 g. e., terminų. Audito Rūmai taip pat pažymėjo, kad kai kuriose į ataskaitą įtrauktose valstybėse narėse tokių aglomeracijų skaičius labai sumažėjo. Dėl šios priežasties mažiau aglomeracijų turėjo atitikti Direktyvos reikalavimus;

-apie aglomeracijas, turinčias mažesnį nei 2 000 g. e., kurioms taip pat panaudojamos ES lėšos, Komisija turi tik dalį informacijos, nes nenumatytas konkrečių ataskaitų teikimas, o valstybių narių upių baseinų valdymo planuose pateikiama informacija nėra išsami.

108

Komisija šiuo metu stebi padėtį dėl atitikties Miesto nuotekų valymo direktyvai trijose iš keturių į ataskaitą įtrauktų valstybių narių. Audito Rūmų analizė rodo, kad tai yra ilgai trunkantis procesas: paprastai valstybės narės per maždaug 18 mėnesių (kai kuriais atvejais – 30 mėnesių) turi pateikti duomenis Komisijai, o Komisijai prireikia dar 18 mėnesių analizei užbaigti ir ataskaitai pateikti.

1 rekomendacija

Komisija turėtų:

a)Reikalauti, kad aglomeracijos, turinčios mažiau nei 2 000 g. e., kuriose yra surinkimo sistemos, informuotų, ar nuotekos valomos tinkamai, atsižvelgiant į Miesto nuotekų valymo direktyvos 7 straipsnį, ir, jei taip nėra, ar į upių baseinų valdymo planus įtrauktos atitinkamos priemonės;

b)patikrinti valstybių narių teikiamus duomenis apie aglomeracijų, turinčių daugiau nei 2 000 g. e. ir mažiau nei 2 000 g. e., skaičių tais atvejais, kai buvo didelių pokyčių, ypač pereinant iš vienos kategorijos į kitą. Šis patikrinimas galėtų būti įtrauktas į Komisijos atliekamos tolesnės valstybių narių priežiūros procesą;

c)raginti valstybes nares nustatyti aiškias teisines prievoles namų ūkiams prisijungti prie egzistuojančių kanalizacijos tinklų. Informacija apie namų ūkių prisijungimo lygį turėtų būti įtraukta į reguliariai teikiamas ataskaitas;

d)sutrumpinti atitikties Miesto nuotekų valymo direktyvai vertinimo laiką pareikalaujant, kad valstybės narės duomenis pateiktų per šešis mėnesius (pagal Direktyvos 15 straipsnį) nuo tos dienos, kai Komisija paprašo informacijos apie įgyvendinimo padėtį (referencinė data). Komisija taip pat turėtų stengtis sutrumpinti savo ataskaitų teikimo terminą;

e)patikrinti panašias problemas dėl vangaus duomenų teikimo pagal kitas su aplinka susijusias direktyvas.

2007–2013 m. programavimo laikotarpio ES lėšų panaudojimas

109

Valstybės narės labai vėlavo patvirtinti ir įgyvendinti 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu ES bendrai finansuojamus projektus nuotekų valymo srityje. Dėl to atsiranda rizika, kad numatytos ES lėšos bus prarastos, ir valstybėse narėse, siekiant užtikrinti daugelio projektų užbaigimą, gali prireikti numatyti kitas lėšas (nacionalines arba privačias).

110

Bent dviejų iš keturių valstybių narių pateikta likusių finansinių išteklių, kurių reikia projektų, reikalingų užtikrinti atitiktį Direktyvai, užbaigimui, sąmata viršijo asignavimus, numatytus pagal 2014–2020 m. su aplinka susijusias veiksmų programas.

2 rekomendacija

Komisija turėtų:

a)reikalauti, kad valstybės narės pateiktų atnaujintą informaciją apie finansines sumas, kurias jos turės surinkti, kad užtikrintų galimybę laikytis Miesto nuotekų valymo direktyvoje nustatytų įgyvendinimo terminų aglomeracijose, turinčiose daugiau nei 2 000 g. e., ir aglomeracijose, turinčiose mažiau nei 2 000 g. e., kuriose yra surinkimo sistemos;

b)reikalauti, kad valstybės narės užtikrintų, jog tose aglomeracijose, kuriose nesilaikoma Direktyvos nuostatų, būtų vykdomi atitikties užtikrinimui būtini projektai.

ES bendrai finansuojamų miesto nuotekų valymo įrenginių efektyvumas

Miesto nuotekų valymo įrenginių veiksmingumas

111

Visų miesto nuotekų valymo įrenginių ištakiuose Miesto nuotekų valymo direktyvoje nustatytos koncentracijos ribos, jei jos buvo taikomos, nebuvo viršijamos. Dviejose valstybėse narėse dar nebuvo pasibaigęs taikymo terminas arba atskirų įrenginių lygmeniu nebuvo taikoma verčių riba. 89 % įrenginių buvo laikomasi jiems išduotuose leidimuose nustatytų ribų. Audito Rūmai taip pat pažymėjo, kad šios ribos paremtos nacionalinės teisės aktais ir / arba įrenginių leidimais, kuriuose kai kuriais atvejais nustatytos griežtesnės ribos negu Direktyvoje.

112

Vis dėlto trūksta informacijos apie nutekėjimų, pasitaikančių stiprių liūčių laikotarpiais ir turinčių poveikį priimančių vandens telkinių vandens kokybei, kiekį ir vandens kokybės parametrus. Audito Rūmai pažymi, kad Komisija neseniai pradėjo tyrimą šia tema.

113

Dauguma atvejų (89 %) įrenginių operatoriai remdamiesi imtimi tikrino, ar laikomasi koncentracijos ribų, kai pramoniniai įrenginiai išleidžia nuotekas. Vis dėlto Slovakijoje įrenginių operatoriai savo patikros (kuri gali būti atliekama tik kartą per metus) rezultatų nepapildė, nes neprašė pateikti vidaus patikros, kuri buvo atliekama pačiuose pramoniniuose įrenginiuose, rezultatų.

114

Apie trečdalis tikrintų miesto nuotekų valymo įrenginių yra per dideli ir kai kuriuose jų valoma per didelė požeminio vandens dalis. To priežastis yra įrenginių projektavimo trūkumai (pavyzdžiui, nerealistiškos prielaidos dėl namų ūkių ir pramonės subjektų nuotekų valymo poreikių) ir gyventojų skaičiaus pokyčiai prasidėjus darbams.

115

Dideli valymo įrenginių veiklos sąnaudų skirtumai (ypač susiję su energijos suvartojimu ir nuotekų dumblo transportavimu ir šalinimu) rodo, kad šias sąnaudas galima sumažinti.

3 rekomendacija

Komisija turėtų:

a)persvarstyti Direktyvoje nurodytų koncentracijos ribų pagrįstumą, atsižvelgdama į technologinius patobulinimus, padarytus nuo Direktyvos priėmimo 1991 m.;

b)įvertinti, ar taisyklės dėl patikrų, kurias turi atlikti nacionalinės aplinkosauginio tikrinimo įstaigos, skaičiaus ir periodiškumo ir dėl baudų, kurias turi mokėti pramoniniai įrenginiai už koncentracijos ribų nesilaikymą, turi pakankamą atgrasomąjį poveikį pagal Komisijos 2012 m. komunikatą⁵⁸;

c)įvertinti, ar reikia reikalauti, kad valstybės narės atliktų privalomus nutekėjimų matavimus ir nustatytų leidžiamo tokių nutekėjimų skaičiaus ir kokybės taisykles;

d)nepatvirtinti didelės apimties projektų ir reikalauti, kad valstybės narės nepatvirtintų projektų pagal veiklos programas, išskyrus atvejus, kai projektuojant nuotekų valymo įrenginio dydį atsižvelgiama į galimybes sumažinti požeminio vandens skverbimąsi: investicijų į kanalizacijos tinklo nelaidumą vandeniui sąnaudos gali būti mažesnės nei investicijų į didesnio pajėgumo valymo įrenginį sąnaudos;

e)skatinti valstybes nares ištirti sąnaudų sutaupymo galimybes, pavyzdžiui, kai panaudojamas energijos iš nuotekų dumblo gamybos potencialas arba nuotekų dumblas panaudojamas kaip vertinga žaliava fosforo regeneravimui, ir skleisti informaciją apie tokias galimybes. Šiuo tikslu taip pat gali prireikti prašyti, kad nuotekų valymo įrenginių operatoriai dalyvautų lyginamajame darbe siekiant nustatyti, kokiuose įrenginiuose galima padidinti išlaidų veiksmingumą ir tuos išlaidų elementus, į kuriuos reikia sutelkti dėmesį.

Miesto nuotekų valymo įrenginių veikimo metu susikaupiančio dumblo panaudojimas

116

Trijose iš keturių audituotų valstybių narių pirmenybė teikiama pakartotiniam nuotekų dumblo panaudojimui. Vis dėlto Rumunijoje didžioji dumblo dalis šalinama sąvartynuose arba laikoma vietoje, o tai ilguoju laikotarpiu nėra priimtina.

117

Kai dumblas naudojamas žemės ūkio paskirties dirvožemyje arba išpilamas sąvartynuose, ES lygmeniu nustatytos kai kurių medžiagų, pavyzdžiui, sunkiųjų metalų, koncentracijos ribos. Buvo nustatyta, kad šių panaudojimo rūšių atveju valstybių narių stebėjimas paprastai buvo tinkamas, išskyrus kai kuriuos atvejus Rumunijoje. Padėtis skirtinga kitų naudojimo rūšių atveju (pavyzdžiui, dumblą panaudojant kaip žaliavą kompostui arba ne žemės ūkio paskirties dirvožemyje). Šiuo atveju nėra ES lygmeniu nustatytų reikalavimų siekiant apsaugoti aplinką. Audito Rūmai pažymi, kad Komisija taip pat mano, jog Nuotekų dumblo direktyva šiuo požiūriu yra neaktuali, bet iš pradžių ketina atnaujinti Trąšų reglamentą.

4 rekomendacija

Komisija turėtų:

a)galutinius mokėjimus pagal veiksmų programas patvirtintiems didelės apimties projektams atlikti tik tuo atveju, jei rastas tinkamas sprendimas dėl nuotekų dumblo pakartotinio panaudojimo, ir reikalauti, kad valstybės narės laikytųsi to paties požiūrio jų lygmeniu patvirtintų projektų atveju, tai galėtų būti padaryta įtraukiant specialią išlygą į 2014–2020 m. programavimo laikotarpio susitarimus dėl dotacijų;

b)remiantis teršalų ir koncentracijos ribų tinkamumo peržiūra, pasiūlyti pritaikyti Nuotekų dumblo direktyvą arba bet kurią direktyvą arba reglamentą, susijusį su nuotekų arba dirvožemio kokybės klausimais, ir reikalauti, kad valstybės narės užtikrintų patikimą teršalų stebėjimą visais pakartotinio dumblo panaudojimo atvejais.

ES bendrai finansuojamų miesto nuotekų valymo įrenginių finansinis tvarumas

118

Namų ūkiams ir pramonės subjektams taikomi nuotekų valymo tarifai 89 % įrenginių atveju buvo per maži, kad būtų galima sudaryti sąlygas infrastruktūros atnaujinimui pasibaigus jos tikėtinam ekonominio naudingumo laikotarpiui. Dauguma atvejų tarifai vis dar daug mažesni nei prieinamumo lygis, sudarantis 4 % namų ūkio pajamų. Tokia padėtis susidarė iš dalies dėl nacionalinių teisės nuostatų: dviejose valstybėse narėse nustatant tarifus negali būti visiškai atsižvelgiama į nusidėvėjimo sąnaudas, taip pat dviejose valstybėse narėse nustatytos metinių tarifų padidinimų viršutinės ribos. Kai sąnaudos nėra visiškai susigrąžinamos iš besinaudojančiųjų nuotekų tvarkymo paslaugomis, nepadengtą jų dalį turi sumokėti kiti, dažniausiai plačioji visuomenė mokėdama mokesčius. Be to, esant tokiai padėčiai, įrenginių operatoriai gali mažinti einamosios priežiūros sąnaudas, dėl to sutrumpės turto ekonominio naudingumo laikotarpis ir / arba pablogės nuotekų valymo kokybė.

119

Dviem trečdaliais Audito Rūmų tikrintų atvejų nėra informacijos apie tai, ar infrastruktūros savininkai sukaupė pakankamai finansų atsargų vandens ir nuotekų valymo infrastruktūros priežiūrai ir galimam atnaujinimui. Taip yra dėl išteklių pakeičiamumo, kai savininkai yra savivaldybės. Įrenginių operatorių lygmeniu suformuotos tam tikros atsargos iš sukaupto pelno.

5 rekomendacija

Komisija turėtų:

a)raginti valstybes nares vykdyti atsakingą nuotekų tarifų nustatymo politiką ir prireikus pakoreguoti teisines nuostatas vandens kainų nustatymo srityje, kad tarifai negalėtų būti mažesni nei visuotinai pripažintas priimtinas prieinamumo lygis;

b)paraginti valstybe nares pasirūpinti, kad viešojo sektoriaus savininkai, pavyzdžiui, savivaldybės, užtikrintų pakankamą finansavimą nuotekų valymo infrastruktūros priežiūrai ir atnaujinimui.

Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 2015 m. birželio 10 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

58COM(2012) 95 final Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES aplinkos priemonių teikiamos naudos užtikrinimas. Pasitikėjimo didinimas geriau informuojant ir sparčiau reaguojant“.

Priedai

I priedas

Miesto nuotekų valymo aplinka

Source: ECA.

II priedas

Tikrintų nuotekų valymo įrenginių sąrašas

Valstybė narė
Vietovė
Numatytas pajėgumas, išreikštas g. e.
Iš viso išlaidų¹
(eurais)
Visa ES dotacija
(eurais)
Dotacijos % palyginti su visomis išlaidomis

Čekija

Bludov
4 115
38 312 039,31
26 818 427,32
70 %

Zubri
47 000
43 395 472,68
29 508 921,03
68 %

Bzenec
22 607
27 294 593,37
17 732 842,00
65 %

Blansko
29 376
27 294 593,37
17 732 842,00
65 %

Vengrija

Szeged
230 000
94 637 207,86
33 325 000,00
35 %

Zalaegerszeg
180 000
48 350 946,27
36 263 208,96
75 %

Györ
375 000
17 560 130,00
7 250 000,00
41 %

Dunakeszi
82 500
2 954 395,00²
(914 976 000 forintai)
1 942 002,00²
(601 438 000 forintai)
66 %

Budapeštas
1 600 000
438 526 042,48
278 661 500,00
64 %

Debrecenas
675 000
87 304 362,28
50 636 530,12
58 %

Sopron
165 000
18 594 829,58
9 297 414,79
50 %

Rumunija

Braila
247 700
43 984 313,64
32 988 235,23
75 %

Bucharest Glina
1 654 110
105 765 515,60
68 747 585,14
65 %

Buzau
235 000
26 964 178,91
19 953 492,39
74 %

Constanta north
308 125
69 251 771,60
49 669 303,00
72 %

Craiova
385 000
71 894 883,75
52 783 500,00
73 %

Galati
360 000
72 053 837,40
42 000 000,00
58 %

Iasi
933 300
45 550 042,28
34 162 531,71
75 %

Oradea
250 000
18 570 208,73
12 999 145,77
70 %

Pitesti
320 000
46 879 803,82
31 312 500,00
67 %

Ramnicu Valcea
130 000
28 119 004,10
21 089 253,08
75 %

Satu Mare
180 000
31 789 308,31
22 570 408,90
71 %

Tmisoara
440 000
41 187 160,13
29 242 884,13
71 %

Slovakija

Trencin
30 000
7 935 751,09
3 967 875,55
50 %

Povazska Bystrica
45 000
12 299 508,09
6 149 754,04
50 %

Trnava
211 700
29 711 033,08
10 193 516,00
34 %

Vranov
34 900
51 823 026,31
34 020 640,00
66 %

Presov
91 275
65 699 239,14
40 566 608,00
62 %

1Kai kurie projektai apėmė keletą paprojekčių (pavyzdžiui, nuotekų valymo įrenginių tobulinimą ir kanalizacijos tinklų tiesimą daugelyje vietovių), taigi visos išlaidos yra susijusios su projekto visuma, o ne tik su tikrintu nuotekų valymo įrenginiu.

2Suma forintais perskaičiuota į eurus taikant šį valiutos kursą: 1 euras kainuoja 309,7 forintus (2014 m. vidurkis).

III priedas

Miesto nuotekų valymo direktyvos įgyvendinimo terminai

Valstybė narė
Tarpinių tikslų terminai, kurių turi būti laikomasi
Galutinis pereinamojo laikotarpio terminas

Čekija
2004 m. gegužės 1 d. – 18 aglomeracijų >10 000 g. e.
2006 m. gruodžio 31 d. – 36 aglomeracijos
2010 m. gruodžio 31 d.

Vengrija
2008 m. gruodžio 31 d. – aglomeracijoms jautriose zonose su >10 000 g. e.
2010 m. gruodžio 31 d. – aglomeracijoms paprastose zonose su >15 000 g. e.
2015 m. gruodžio 31 d.
2008 m. gruodžio 31 d. – biologiškai skaidomoms pramoninių įrenginių nuotekoms iš įrenginių, priklausančių pramonės sektoriams pagal Direktyvos III priedą

2009 m. Vengrija įsipareigojo iki 2018 m. atitikti Direktyvos 5 straipsnio 4 dalies reikalavimus.

Rumunija
Nuotekų surinkimo sistemos
2010 m. gruodžio 31 d. – 61 % apkrovos, išreikštos g. e.
2013 m. gruodžio 31 d. – 69 % apkrovos, išreikštos g. e.
2015 m. gruodžio 31 d. – 80 % apkrovos, išreikštos g. e.
2013 m. gruodžio 31 d. – visos aglomeracijos > 10 000 g. e.
2018 m. gruodžio 31 d.

Antrinis arba lygiavertis valymas (arba valymas pagal griežtesnius reikalavimus jautriose zonose)
2010 m. gruodžio 31 d. – 51 % apkrovos, išreikštos g. e.
2013 m. gruodžio 31 d. – 61 % apkrovos, išreikštos g. e.
2015 m. gruodžio 31 d. – 77 % apkrovos, išreikštos g. e.
2015 m. gruodžio 31 d. – visos aglomeracijos > 10 000 g. e.

Slovakija
2004 m. gruodžio 31 d. – 83 % visos biologiškai skaidomos apkrovos
2008 m. gruodžio 31 d. – 91 % visos biologiškai skaidomos apkrovos
2010 m. gruodžio 31 d. – visos aglomeracijos > 10 000 g. e.
2012 m. gruodžio 31 d. – 97 % visos biologiškai skaidomos apkrovos
2015 m. gruodžio 31 d.

Komisijos atsakymas

Santrauka

III

Šiuo metu Komisija neketina griežtinti ataskaitų pagal Miesto nuotekų valymo direktyvą 91/271/EEB (MNVD) teikimo reikalavimų, susijusių su aglomeracijomis, turinčiomis mažiau kaip 2 000 g. e., nes pagal MNVD 3, 4 ir 5 straipsnius tokios aglomeracijos neprivalo rinkti ir valyti nuotekų. Vis dėlto pagal Vandens pagrindų direktyvą 2000/60/EB (VPD) Komisija reikalauja iš valstybių narių pateikti tam tikros informacijos, nepriklausomai nuo aglomeracijos dydžio. Be to, bandomoji programa „Struktūrinio įgyvendinimo ir informacinė sistema” (SĮIS) (žr. Komisijos atsakymą į 29 pastabą) turėtų padėti pagerinti atsiskaitymo kokybę.

Komisija primena, kad teisinėje sistemoje jau nustatyta, kad aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 2 000 g. e., namų ūkiai turi būti prijungti prie viešojo kanalizacijos tinklo arba naudoti atskiras individualias sistemas arba kitokias atitinkamas sistemas.

IV

Pagrindiniai Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Sanglaudos fondo (SF) tikslai 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvo sumažinti ES regionų socialinio ir ekonominio išsivystymo atotrūkį, taigi nebūtinai prisidėti prie MNVD terminų įgyvendinimo – tai yra atitinkamų valstybių narių atsakomybė ir tai jos turi užtikrinti nepriklausomai nuo gaunamų lėšų dydžio. Iš tiesų, 2007–2013 m. ERPF ir SF įnašų gali nepakakti visiems kanalizacijos infrastruktūros poreikiams patenkinti siekiant MNVD tikslų.

Dėl poreikio suderinti atsiskaitymą su MNVD įgyvendinimo pažanga Komisija mano, kad tokia informacija yra valstybių narių teikiama ir, jai pasikeitus, kas dvejus metus atnaujinama pagal MNVD 17 straipsnį.

V

Dėl įrenginių dydžio Komisija mano, kad tai turi spręsti pačios valstybės narės, nes MNVD nėra įrenginių dydžio specifikacijų (žr. Komisijos atsakymą į 65 pastabą).

Apskritai įrenginių dydį gali lemti keletas veiksnių, kaip antai saugos atsarga siekiant visą laiką atitikti MNVD reikalavimus, poreikis susidoroti su sezonine veikla arba svyravimais, kuriuos, pavyzdžiui, sukelia turizmas, pramonės veiklos poreikiai arba gausūs lietūs, taip pat pasiruošimas galimam prijungimui ateityje, jei atsirastų naujų gyvenviečių ar išaugtų gyventojų skaičius ir pan.

Nuo 2007 m. JASPERS (bendra parama Europos regionų projektams) siekiama padėti valstybėms narėms pagerinti stambių projektų paraiškų kokybę, įskaitant jų technines charakteristikas, prieš prašant fondų finansavimo.

Dėl nutekėjimo žr. Komisijos atsakymus į 54 ir 56 pastabas.

Dėl koncentracijos ribų vertinimo žr. Komisijos atsakymus į 49 pastabą ir 3 rekomendacijos a punktą.

VI

Komisija su Audito Rūmų rekomendacija sutinka.

VII

Komisija su šia rekomendacija sutinka ir mano, kad iš dalies ji yra įgyvendinta, nes atitinkamą vandens tarifų politiką valstybės narės turi įgyvendinti pagal VPD 9 straipsnio 1 dalį ir BNR Nr. 1303/2013 XI priedo 6.1 ex ante sąlygą.

Be to, Komisija mano, kad 4 proc. prieinamumo lygis yra orientacinis.

Tačiau Komisija nesutinka su antra šios rekomendacijos dalimi (t. y. kad būtų numatyta pakankamai lėšų būtinai priežiūrai ir atnaujinimui), nes, nesant konkrečios teisinės sistemos, atsakomybė užtikrinti, kad būtų pakankamai lėšų priežiūrai ir atnaujinimui, tenka kanalizacijos infrastruktūros savininkams ir (arba) įrenginių operatoriams, taigi ji priklauso valstybių narių kompetencijai.

Pastabos

22

Šiuo metu Komisija nagrinėja atsakymus į minėtas šioms šalims išsiųstas oficialias užklausas. Kartu Komisija svarsto, ar reikia imtis tolesnių veiksmų dėl atskirų individualių sistemų aplinkos apsaugos lygiavertiškumo įrodymų.

23

Komisija pažymi, kad ši pastaba skirta atitinkamoms valstybėms narėms. Namų ūkių prijungimas prie viešojo kanalizacijos tinklo MNVD nereglamentuojamas. Valstybėms narėms tenka pareiga, pasitelkiant nacionalinius teisės aktus, prijungti namų ūkius arba naudoti atskiras individualias arba kitas tinkamas sistemas, kad užtikrintų atitiktį MNVD 3 straipsnio nuostatoms.

26

Šį susitarimą Vengrija ir Rumunija sudarė pasinaudodamos MNVD 9 straipsnyje numatyta galimybe.

Be to, 5 straipsnio 4 dalyje daroma nuoroda į bendrą N ir P kiekių sumažinimą, taikomą visoms nuotekoms, nukreipiamoms į atitinkamos vietovės valymo įrenginius, net ir tuos, kurie aptarnauja mažiau kaip 10 000 g. e. turinčias aglomeracijas.

28

Komisija pažymi, kad valstybės narės mastu apkrovos sumažėjimas iki 10–15 proc. gali būti laikomas priimtinu, nes aglomeracijos yra nuolat kintantys (pvz., dėl emigracijos, gamyklų uždarymo ir t. t.) „gyvi organizmai”. Kita vertus, metų metus nekintanti apkrova (g. e.) gali reikšti, kad skaičiai nėra tinkamai atnaujinami. Aglomeracijų skaičiaus sumažėjimas yra loginė apkrovos sumažėjimo pasekmė ir yra būdingas kintančiam aglomeracijų pobūdžiui. Raidos stebėjimas pagal g. e. yra reikšmingesnis negu aglomeracijų skaičiaus pokyčiai.

Apkrovos sumažėjimas Rumunijoje paaiškėjo tik kartu su pirmaisiais jų įgyvendinimo rezultatais (8-asis ataskaitų teikimo etapas) ir gali būti laikomas iš principo nepriimtinu. Pagal 2013 m. pradėtą SĮIS (Struktūrinio įgyvendinimo ir informacinė sistema) bandomąją programą Komisija pasiteiraus valdžios institucijų, kokios priežastys lėmė tokius didelius pokyčius (kurie daro poveikį daugeliui aglomeracijų) ir imsis atitinkamų veiksmų (žr. Komisijos atsakymą į 29 pastabą). Rumunija dalyvaus III etape, kuris prasideda 2015 m.

29

Komisija pradėjo įgyvendinti SĮIS bandomąją programą siekdama pagerinti duomenų ir (arba) informacijos organizavimą ir valdymą nacionaliniu lygmeniu ir informuoti politikos formuotojus, suinteresuotąsias šalis ir visuomenę apie praktinį teisės aktų įgyvendinimą, kaip numatyta Direktyvoje dėl galimybės susipažinti su informacija ir INSPIRE direktyvoje (2003/4/EB ir 2007/2/EB). Programa visų pirma orientuota į tai, kaip pasiekti atitiktį arba užtikrinti, kad ji nebūtų trumpalaikė, susitelkiant į duomenų ir informacijos teikimo reikalavimus aglomeracijose, kuriose atitiktis neužtikrinta, ir sukuriant IT sistemas, sujungiančias skirtingus duomenų šaltinius (aplinkosauginius, socialinius ir ekonominius, finansavimo, teisinių aspektų ir t. t.). Kol kas programoje dalyvauja šios šalys: CY, LT ir SI, numatoma įtraukti dar 4 šalis (tarp jų ir RO).

SĮIS programoje dalyvaujančiose šalyse, ypač Rumunijoje, Komisija ketina kelerius ateinančius metus stebėti aglomeracijose susidarančios apkrovos raidą, kad galėtų geriau suprasti, ar toks pokytis yra pagrįstas ar ne.

30

Komisija pažymi, kad pagal MNVD valstybės narės neprivalo teikti ataskaitų apie aglomeracijas, turinčias mažiau kaip 2 000 g. e. (Komisijos reikalavimas teikti ataskaitas pagal MNVD 15 straipsnį susijęs su daugiau kaip 2 000 g. e. turinčių aglomeracijų nuotekų surinkimo ir valymo duomenimis). Papildomas ataskaitas Komisijai valstybės narės siunčia pagal MNVD 16 straipsnį, jose pateikdamos tik bendro pobūdžio informaciją apie „situaciją nuotėkų išleidimo ir dumblo šalinimo srityje”.

Dėl proporcingumo priežasčių ir siekdama nepadidinti atsiskaitymo naštos Komisija nereikalauja ataskaitų apie aglomeracijas, turinčias mažiau kaip 2 000 g. e., nei pagal MNVD 15 ar 16, nei pagal 17 straipsnį. Be to, Komisija nereikalauja informacijos, kuri nėra būtina siekiant patikrinti atitiktį MNVD 3, 4 ir 5 straipsnių nuostatoms.

Pagal VPD Komisija reikalauja, kad valstybės narės teiktų informaciją apie vandens telkinius, kuriems išleidžiamos miesto nuotekos daro didelį neigiamą poveikį (nepriklausomai nuo aglomeracijos dydžio), ir priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti gerą telkinių būklę (įskaitant kiekybinius rodiklius, pvz., išleidžiamų teršalų kiekio sumažinimą). Naudodamasi VPD nuostatomis Komisija patikrins, ar aglomeracijos atitinka MNVD 7 straipsnį.

31

Komisijos MNVD reikalavimų laikymosi strategijoje daugiausia dėmesio skiriama didžiausiems į vandens telkinius išleidžiamiems teršalų kiekiams. Šiaip Komisija neįpareigoja valstybių narių teikti ataskaitas apie aglomeracijas, turinčias mažiau kaip 2 000 g. e., nes pagal MNVD 3, 4 ir 5 straipsnius iš tokių aglomeracijų nereikalaujama rinkti ir valyti nuotekas. Tačiau pagal VPD Komisija reikalauja, kad valstybės narės teiktų informaciją apie vandens telkinius, kuriems išleidžiamos miesto nuotekos daro didelį neigiamą poveikį (nepriklausomai nuo aglomeracijos dydžio), ir priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti gerą telkinių būklę. Taigi konkrečiu atveju valstybės narės gali nustatyti papildomas priemones ir mažiau kaip 2 000 g. e. turinčioms aglomeracijoms.

33

Komisija mano, kad proceso veiksmingumas yra nekvestionuojamas: konkrečiomis 2014 m. pateiktomis užklausomis valstybėms narėms, kurias mini Audito Rūmai, valstybių narių valdžios institucijų paprašyta pateikti naujausių turimų duomenų apie 2009–2010 m. terminus. Praktiškai tai reiškia, kad vietoj informacijos apie 2009–2010 m. pasibaigusių terminų laikymąsi valdžios institucijos pateiks naujausius duomenis (prašomų duomenų metai – 2012 arba 2013). Be to, turėdama 8-ojo ataskaitų teikimo etapo duomenis (2011–2012 ataskaitiniai metai) Komisija galės įvertinti, kaip buvo laikomasi naujų praėjusių terminų. Turėdama šiuos naujus duomenis Komisija galės, jei laikys tinkama, pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras. Kaip pažymi Audito Rūmai, šiuo metu Komisija naginėja su tuo susijusią valstybių narių pateiktą informaciją.

37

Komisija mano, kad programos lygmeniu lėšų skyrimo lygis visose susijusiose keturiose valstybėse narėse 2013 m. pabaigoje, kaip nurodyta 5 lentelėje, yra patenkinamas.

38

Komisija pripažįsta, kad visose susijusiose valstybėse narėse 2013 m. pabaigoje įsisavinimo lygis buvo žemokas, todėl programos lygmeniu yra įsipareigojimų panaikinimo rizika (Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 93 straipsnis). Tačiau reikėtų pabrėžti, kad tam yra objektyvių priežasčių, pavyzdžiui, poreikis sustiprinti atitinkamų valstybių narių techninius, teisinius ir administracinius gebėjimus. Be to, Komisija pažymi, kad daugelio projektų atveju mokėjimai atliekami per paskutiniuosius įgyvendinimo metus (t. y. šiuo atveju 2014 ir 2015 m.), nes išlaidos yra tinkamos finansuoti iki 2015 m. pabaigos.

39

Komisija supranta, kad keletas projektų gali būti nebaigti iki 2015 m. gruodžio 31 d. ir kad jie gali būti padalyti į du atskirus etapus (žr. Komisijos atsakymą į 40 pastabą toliau). Dėl to, siekiant paspartinti atitinkamų programų įgyvendinimą ir sumažinti įsipareigojimų panaikinimo riziką, 2014 m. pabaigoje buvo suburta Įgyvendinimo darbo grupė, kurios užduotis, be kita ko, paspartinti įgyvendinimą keturiose valstybėse narėse.

40

Atsižvelgdama į tai, kad keletas projektų gali būti padalyti skirtingiems programavimo laikotarpiams, ir norėdama padėti valstybėms narėms, Komisija pasiūlė pakeisti programų užbaigimo gaires, priimtas 2015 m. balandžio 30 d. (Komisijos sprendimas C(2015) 2771, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas C(2013) 1573). Pagrindinis gairių tikslas – tam tikrose srityse suteikti šiek tiek lankstumo, įskaitant nebaigtų projektų dalijimą į kelis etapus (angl. phasing) nuo 2016 m.

Komisija visiškai supranta, kad Slovakijos ir Rumunijos atveju ir mažesniu mastu Vengrijos atveju, nepaisant reikšmingo 2014–2020 m. programų įnašo gerinant padėtį nuotekų valymo srityje, visų poreikių greičiausiai patenkinti nepavyks.

41

Komisija pažymi, kad pagal 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 14 straipsnį fondams skirta Europos Sąjungos biudžeto dalis įgyvendinama vadovaujantis valstybių narių ir Komisijos pasidalijamojo valdymo principu. Pagal šią sistemą atsakomybė priimti galutinį sprendimą atrenkant projektus tenka valstybėms narėms, kurios turi užtikrinti, kad atrinkti projektai atitiktų susijusius Komisijos priimtus 2007–2013 m. programavimo dokumentus ir ES teisės aktus (pvz., MNVD). Komisija mano, kad priežastis, dėl kurios didesnių aglomeracijų atžvilgiu nebuvo pateikta ar patvirtinta projektų paraiškų, gali būti šių aglomeracijų nepakankamas „brandumas” atitikti taikomus atrankos kriterijus (pvz., techninis brandumas, parengtumas įgyvendinimui).

43

Apskritai pagrindiniai ir (arba) bendrieji produkto ir konkretūs programos rezultatų ir produkto rodikliai nustatyti visoms 2007–2013 m. programoms, o jų uždaviniai paprastai atspindi remiamas intervencijų rūšis (produkto rodiklis) arba su potencialiais naudos gavėjais susijusį tikslą, kurio tikimasi (rezultato rodiklis).

44

Komisija pripažįsta, kad iki programos pabaigos (2015 m. pabaigoje) tam tikri tiksliniai rodikliai gali būti neįgyvendinti. Tačiau tikslinių rodiklių įgyvendinimo situacija valstybėse narėse skiriasi ir bet kokiu atveju ji turėtų būti peržiūrėta programos pabaigoje, nes dauguma nuotekų valymo projektų sutarčių sudarytos tik 2014 m.

49

Komisija mano, kad tai, jog valstybės narės yra nustačiusios griežtesnes koncentracijos ribas negu nustatytosios MNVD, nebūtinai reiškia, kad direktyvoje nustatytos ribos turi būti peržiūrėtos. Valstybės narės turi teisę įgyvendinti MNVD pranokdamos jos reikalavimus. Be to, valstybės narės privalo laikytis kitų vandens apsaugos ir kokybės direktyvų¹ reikalavimų.

54

Komisija pastebėjo tą pačią problemą ir pradėjo nutekėjimų tyrimą (žr. 56 dalį), per kurį bus surinkta išsamesnės informacijos apie nutekėjimus valstybės narės lygmeniu, taigi bus galima daryti tikslesnes išvadas dėl susijusių duomenų.

Komisija jau yra ėmusis spręsti didžiulės taršos problemą dėl nutekėjimų Londone ir Vitberne – ji ES Teisingumo Teismui pateikė pažeidimų nagrinėjimo bylą (C-301/10, 2012 m. spalio 18 d.). Tačiau, kadangi MNVD nėra konkrečių reikalavimų dėl nutekėjimų, o tik pasakyta, kad „valstybės narės nutaria, kokių priemonių reikia imtis, kad sumažėtų tarša, sukelta didelių liūčių tvano” (I priedo A dalis), Komisija, prieš galėdama sistemingai ES lygmeniu spręsti nutekėjimų sukeliamos taršos problemą, turi pirmiausia surinkti faktus apie valstybės narės lygmeniu taikomų priemonių rūšį, jų efektyvumą ir praktinį taikymą.

Bendras Komisijos atsakymas į 55 ir 56 pastabas

Komisija mano, kad 56 pastaboje nurodytas tyrimas padės nuodugniau įvertinti padėtį kiekvienoje valstybėje narėje, nes šiuo metu tai neįmanoma. Atsižvelgdama į išvadas Komisija gali nuspręsti atlikti tyrimus tose valstybėse narėse, kuriose dėl netinkamo nutekėjimų valdymo gali kilti taršos neišvalytomis nuotekomis problemų.

58

Komisija pabrėžia, kad valstybės narės privalo užtikrinti, kad gamybinių nuotekų išleidimas į nuotekų surinkimo sistemas bei miesto nuotekų valymo įrenginius atitiktų MNVD 11 straipsnio ir I priedo C dalies nuostatas, o išsamios nuostatos dėl koncentracijos ribų nustatomos nacionalinės teisės aktais.

64

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad pačios valstybės narės sprendžia, kaip kontroliuoti pramoninių įrenginių nuotekas.

65

MNVD nėra valymo įrenginių dydžio specifikacijų. 4 straipsnyje tik reikalaujama, kad apkrova būtų apskaičiuota pagal maksimalią vidutinę savaitės apkrovą, kuri per metus patenka į nuotekų valymo įrenginius. Taigi dėl valymo įrenginių dydžio sprendžia pačios valstybės narės.

Neatmesdama fakto, kad audito metu projektai galėjo būti pernelyg dideli, Komisija mano, kad atliekant galutinį nuotekų valymo įrenginio vertinimą ir priimant sprendimą dėl tikslaus jo projekto bei dydžio reikėtų atsižvelgti į naujausius standartus ir daugelį sudėtinių faktinių bei hipotetinių parametrų.

Apskritai įrenginių dydį gali lemti keletas veiksnių, kaip antai saugos atsarga siekiant visą laiką atitikti MNVD reikalavimus, poreikis susidoroti su sezonine veikla arba svyravimais, kuriuos, pavyzdžiui, sukelia turizmas, pramonės veiklos poreikiai arba gausūs lietūs, taip pat pasiruošimas galimam prijungimui ateityje, jei atsirastų naujų gyvenviečių ar išaugtų gyventojų skaičius ir pan.

Nuo 2007 m. JASPERS (bendra parama Europos regionų projektams) siekiama padėti valstybėms narėms pagerinti stambių projektų paraiškų kokybę, įskaitant jų technines charakteristikas, prieš prašant fondų finansavimo.

67

Švaraus vandens kiekio sumažinimo sąnaudos turi būti išnagrinėtos, nes didelis sumažinimas gali kainuoti labai daug. Kai bendrame sraute švaraus vandens dalis yra didelė, reikia išnagrinėti, kaip jo kiekį sumažinti ekonomiškai efektyviu būdu.

67 Antra įtrauka

Komisija sutinka, kad tai būtų galima padaryti tais atvejais, kai parengta tinkama sąnaudų ir naudos analizė, kurioje palyginamos numatomos renovacijos sąnaudos ir numatoma nauda.

71 Pirma įtrauka

Komisija mano, kad dumblo valymo sąnaudos priklauso, viena vertus, nuo valymo tipo ir, kita vertus, nuo galutinės dumblo transportavimo paskirties vietos.

67 Trečia įtrauka

Komisija pritaria minčiai lyginamąją analizę naudoti vandens tiekimo įmonių veiklos veiksmingumui pagerinti. Savo atsakyme į Europos piliečių iniciatyvą „Right2Water” (COM(2014) 177 final) Komisija įsipareigojo išnagrinėti vandens kokybės ir paslaugų lyginamosios analizės idėją ir 2014 m. rugsėjį surengė įvairių suinteresuotųjų subjektų susitikimą. Šiame dialoge buvo pabrėžiama, kad sąvoka „lyginamoji analizė” vartojama plačia prasme. Reikėtų aiškiai skirti didesnį skaidrumą, kuris yra piliečių iniciatyvos tikslas, ir lyginamąją analizę kaip valdymo pagalbinę priemonę. Pastarąja prasme lyginamoji analizė yra skirta įmonėms ir lyginamosios analizės tinklams, kad būtų galima įvertinti veiklos efektyvumą lyginant panašius vienetus pagal sudėtingą duomenų ir rodiklių rinkinį. Šiame procese Komisijos vaidmuo yra ribotas – tarpininkauti vykstant dialogui, susijusiam su geriausios praktikos mainais.

76

Iš principo Komisija sutinka, kad dumblas neturėtų būti laikomas vietoje ir artimesnėje ar tolimesnėje ateityje turės būti perkeltas į galutinę paskirties vietą.

83

Komisija svarsto Trąšų reglamento (EB) Nr. 2003/2003 persvarstymo klausimą. Viena iš svarstomų galimybių – persvarstytame Trąšų reglamente nustatyti teisiškai privalomas sunkiųjų metalų ribines vertes ir galbūt taikyti reglamentą nuotekų dumblui, kuris atitinka reikalavimus dėl tręšiamųjų savybių.

84

Šiame etape Komisija neplanuoja siūlyti Nuotekų dumblo direktyvos persvarstymo. Prieš priimdama sprendimą dėl Nuotekų dumblo direktyvos persvarstymo ateityje ji visų pirma priims sprendimą dėl galimo Trąšų reglamento persvarstymo.

87

Komisija sutinka, kad vis daugiau tyrimų rodo, jog mikroplastikai daro poveikį gėlo vandens ir jūrinei aplinkai, ir kad nuotekos gali būti vienas iš taršos šaltinių.

88

Komisija svarsto, ar 2015 m. pasiūlyti persvarstytą Trąšų reglamentą (taip pat žr. atsakymus į 83 ir 84 pastabas).

95

Komisija teigia, kad Vandens pagrindų direktyvoje (9 straipsnyje) reikalaujama iki 2010 m. užtikrinti, kad įvairiose vandens naudojimo srityse deramai būtų padengiamos sąnaudos, patiriamos teikiant vandens tiekimo paslaugas.

97

Komisija taip pat mano, kad yra rizika, jog dėl pelningumo priežasčių įrenginių operatoriai gali neužtikrinti reikiamos priežiūros. Tačiau, nesant konkrečios teisinės sistemos, operatorių veiklos efektyvumo klausimas priklauso valstybių narių kompetencijai.

98

Komisija mano, kad tinkama apmokestinimo sistema svarbi ne tik ERPF dotacijos atžvilgiu, bet ir pageidautina siekiant ilgalaikio veiklos finansinio tvarumo. Iki šiol taikyto sąnaudų susigrąžinimo principo neskatinamasis poveikis bus gerokai pagerintas, nes 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu galimi naudos gavėjai neprivalės atlikti sąnaudų ir naudos analizės, kad nustatytų savo projektų finansavimo deficitą, nes bus galima taikyti fiksuotą 25 proc. dydžio sumą.

99

Jei valstybės narės pasirinks taikyti fiksuotą 25 proc. dydžio sumą pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 61 straipsnio 3 dalies a punktą, Komisija iš tiesų turės veikti šios teisinės sistemos rėmuose.

Bendras atsakymas į 101–105 pastabas

Žr. Komisijos atsakymą į 98 pastabą.

Išvados ir rekomendacijos

106

Komisija mano, kad žemas įsisavinimo lygis 2013 m. pabaigoje galėjo būti, pavyzdžiui, dėl to, kad reikėjo sustiprinti techninius, teisinius ir administracinius gebėjimus susijusiose keturiose valstybėse narėse, taip pat dėl to, kad daugelio projektų atveju mokėjimai atliekami per paskutiniuosius įgyvendinimo metus (t. y. 2014 ir 2015 m.), nes išlaidos yra tinkamos finansuoti iki 2015 m. pabaigos.

Komisija pritaria, kad tinkama apmokestinimo sistema svarbi ne tik ERPF dotacijos atžvilgiu, bet ir pageidautina siekiant bendrai finansuojamos kanalizacijos infrastruktūros finansinio tvarumo. Remiantis 2013 m. gruodžio 17 d. Reglamentu (ES) Nr. 1303/2013, tikimasi, kad galimas sąnaudų susigrąžinimo principo neskatinamasis poveikis laipsniškai sumažės, nes valstybės narės turi įgyvendinti 6.1 ex ante sąlygą dėl vandens pateikdamos įrodymus, kad iš fondų lėšų bendrai finansuojant vandens infrastruktūrą yra paisoma VPD 9 straipsnio nuostatų dėl vandens tiekimo sąnaudų susigrąžinimo.

Komisija turės omenyje Audito Rūmų išvadą, kad beveik trečdalis tirtų įrenginių yra per dideli. Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 65 pastabą.

107 Trečia įtrauka

Dėl aglomeracijų skaičiaus mažėjimo Komisija mano, kad raidos stebėjimas pagal g. e. yra reikšmingesnis negu aglomeracijų skaičiaus pokyčiai. Pagal SĮIS bandomąją programą Komisija stebės situaciją Rumunijoje (žr. Komisijos atsakymą į 28 ir 29 pastabas).

Komisija mano, kad pagal MNVD ji renka reikiamą ir poreikius atitinkančią informaciją, o dėl specialių reikmių ji gal paprašyti papildomos informacijos pagal VPD (žr. Komisijos atsakymą į 30 ir 31 pastabas).

108

Komisija teigia, kad procesas yra ilgas dėl susijusių aglomeracijų skaičiaus visoje ES. Tačiau SĮIS ataskaitų teikimo priemonės turėtų pagerinti ataskaitų teikimo nacionaliniu lygiu procesą.

Komisija paprašė, kad valstybės narės per 8-ąjį ataskaitų teikimo pagal MNVD etapą pateiktų 2011 arba 2012 m. duomenų rinkinius.

1 rekomendacija a)

Komisija su šia rekomendacija nesutinka.

Šiuo metu Komisija neketina griežtinti MNVD numatytų ataskaitų teikimo reikalavimų dėl aglomeracijų, turinčių mažiau kaip 2 000 g. e., kuriose yra surinkimo sistemos. Tačiau pagal VPD Komisija reikalauja, kad valstybės narės teiktų informaciją apie vandens telkinius, kuriems išleidžiamos miesto nuotekos daro didelį neigiamą poveikį (nepriklausomai nuo aglomeracijos dydžio), ir priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti gerą ekologinę ir cheminę telkinių būklę.

1 rekomendacija b)

Komisija su šia rekomendacija sutinka. Kol kas Komisija neketina sistemingai tikrinti mažiau kaip 2000 g. e. turinčių aglomeracijų skaičiaus naudodamasi pagal MNVD 15 ir 17 straipsnius teikiamais valstybių narių duomenimis. Tačiau Komisija vykdys tolesnę priežiūrą tais atvejais, kai jai bus pranešta arba ji kitais būdais, pvz., per bandomąją programą „Struktūrinio įgyvendinimo ir informacinė sistema”, sužinos apie reikšmingus pakeitimus.

1 rekomendacija c)

Komisija su šia rekomendacija sutinka ir mano, kad ji jau įgyvendinta aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 2 000 g. e. Miesto nuotekų valymo direktyvoje nustatyta, kad tokiose aglomeracijose turi būti surinkimo sistemos, atskiros individualios arba kitokios atitinkamos sistemos.

1 rekomendacija d)

Komisija su šia rekomendacija sutinka.

Toks vėlavimas nuo ataskaitinių metų, kurių duomenis prašoma pateikti ataskaitose, iki datos, kai Komisija pateikia savo ataskaitą, yra nulemtas daugelio įvairių apdorojimo ir teisinių veiksnių (pvz., valstybių narių vidiniai procesai, pateiktų duomenų kokybės patikra, susijusių aglomeracijų skaičius, prioritetų eiliškumas ir t. t.). Komisija mano, kad esant dabartinėms valstybių narių ataskaitų teikimo sistemoms anksčiau pateikti ataskaitų neįmanoma, nors tai būtų pageidautina, nes dėl nacionalinių sistemų Komisija vėluoja pateikti savo ataskaitas. Sutrumpinti savo ataskaitų pateikimo laiką ir surinkti naujesnių duomenų iš valstybių narių Komisija siekia plėtodama bandomąjį SĮIS ataskaitų teikimo priemonės projektą, kuriame dalyvauja pasirinktas valstybių narių skaičius.

1 rekomendacija e)

Komisija su šia rekomendacija sutinka.

Nepriklausomai nuo šio audito Komisija, įgyvendindama savo geresnio reglamentavimo darbotvarkę², pradės plačią ES aplinkos teisės aktuose nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų peržiūrą.

109

Komisija taip pat pripažįsta, kad keturiose tirtose valstybėse narėse programos lygmeniu yra įsipareigojimų panaikinimo rizika pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 93 straipsnį. Kai kurios pagrindinės įgyvendinimo vėlavimo priežastys išdėstytos Komisijos atsakymuose į 38 ir 106 pastabas.

Siekiant rasti būdų paspartinti atitinkamų programų įgyvendinimą ir sumažinti įsipareigojimų panaikinimo riziką, 2014 m. pabaigoje buvo suburta Įgyvendinimo darbo grupė, kurios užduotis, be kita ko, paspartinti įgyvendinimą susijusiose keturiose valstybėse narėse.

Be to, siekdama užtikrinti, kad nemažai projektų būtų galima sklandžiai pabaigti, Komisija pasiūlė programų užbaigimo gairių pakeitimų, kuriais siekiama tam tikrose srityse suteikti daugiau lankstumo, įskaitant nebaigtų projektų padalijimą į kelis etapus nuo 2016 m. (taip pat žr. Komisijos atsakymą į 40 pastabą).

110

Pagrindiniai Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Sanglaudos fondo (SF) tikslai 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvo sumažinti ES regionų socialinio ir ekonominio išsivystymo atotrūkį, taigi nebūtinai prisidėti prie MNVD terminų įgyvendinimo – tai yra atitinkamų valstybių narių atsakomybė ir tai jos turi užtikrinti nepriklausomai nuo gaunamų lėšų dydžio. Iš tiesų, 2007–2013 m. ERPF ir SF įnašų gali nepakakti visiems kanalizacijos infrastruktūros poreikiams patenkinti siekiant MNVD tikslų.

2 rekomendacija a)

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.

Aglomeracijų, turinčių daugiau kaip 2 000 g. e., atveju toks reikalavimas jau yra – jis nustatytas MNVD 17 straipsnyje. 17 straipsniu siekiama suderinti atsiskaitymo poreikį su MNVD įgyvendinimo pažanga. Pagal MNVD 17 straipsnį valstybės narės tokią informaciją praneša ir, atlikusios pakeitimų, atnaujina kas dvejus metus. Be to, naudodamosi nauju ataskaitų teikimo šablonu (priimtas 2014 m. birželio 26 d. Sprendimu Nr. 2014/431/ES) valstybės narės gali teikti ataskaitas apie programų įgyvendinimą, taip pat pateikti informaciją apie prognozuojamas investicijas, susijusį lėšų naudojimą ir kiekvieno projekto, apie kurį teikiamos ataskaitos, terminus. Vienas iš SĮIS programos tikslų – tokią informaciją padaryti prieinamą visuomenei.

Aglomeracijų, turinčių mažiau kaip 2 000 g. e., atžvilgiu Komisija mano, kad toks reikalavimas pernelyg padidintų ataskaitų teikimo naštą ir galiausiai gali lemti valstybių narių teikiamų duomenų netikslumus. Be to, MNVD nenustatyti įpareigojimai teikti ataskaitas apie tokias aglomeracijas.

2 rekomendacija b)

Komisija su šia rekomendacija sutinka.

2014–2020 m. programos daugiausia orientuotos į daugiau kaip 2 000 g. e. turinčias aglomeracijas. To paties siekiama ataskaitų teikimo reikalavimais, įtvirtintais MNVD 17 straipsnyje (taip pat žr. a punktą pirmiau).

111

Komisija mano, kad dėl leidimų įrenginiams turi spręsti valstybės narės.

114

MNVD įrenginių dydis nereglamentuojamas, išskyrus bendrą įpareigojimą 4 straipsnyje. Be to, svarbu pažymėti, kad tokio tipo infrastruktūros eksploatavimo trukmė yra ilga ir trumpuoju laikotarpiu dėl tinkamo jos dydžio nuspręsti yra sunku. Apskritai įrenginių dydį gali lemti keli veiksniai, kaip antai saugos atsarga siekiant ilguoju laikotarpiu atitikti MNVD reikalavimus, poreikis susidoroti su sezonine veikla ir (arba) svyravimais, kuriuos, pavyzdžiui, sukelia turizmas, gausūs lietūs ar pasiruošimas galimam prijungimui ateityje išaugus gyventojų skaičiui (taip pat žr. Komisijos atsakymą į 65 pastabą).

3 rekomendacija a)

Komisija su šia rekomendacija nesutinka. Šiuo metu Komisija neketina nei organizuoti MNVD nustatytų koncentracijos ribų tinkamumo vertinimo, nei artimiausioje ateityje persvarstyti visą direktyvą.

3 rekomendacija b)

Komisija su šia rekomendacija nesutinka.

2012 m. rengdama komunikatą dėl aplinkosauginio tikrinimo Komisija atliko bendrą su ES aplinkos teisės aktais susijusių taisyklių, kontrolės priemonių ir patikrinimų vertinimą. Nors šis darbas parodė, kad keliose valstybėse narėse turima mažai informacijos apie tikrinimo tvarkos pajėgumus ir sankcijos buvo taikomos įvairiai³, Komisija laikosi nuomonės, kad dėl patikrų ir patikrinimų pobūdžio, skaičiaus ir dažnumo geriausiai gali nuspręsti valstybės narės valdžios institucijos remdamosi rizika. Kalbant apie baudas, šiuo metu atitikties patikros atliekamos remiantis valstybių narių teisės aktais, kuriais įgyvendinama Direktyva 2008/99/EB⁴, kurioje, be kita ko, numatytos sankcijos fiziniams ir juridiniams asmenims už rimčiausius aplinkos teisės pažeidimus, įskaitant susijusius su Direktyva 91/271/EEB (MNVD).

3 rekomendacija c)

Komisija su šia rekomendacija sutinka ir išnagrinės šią galimybę atsižvelgdama į neseniai pradėto susijusio tyrimo rezultatus.

3 rekomendacija d)

Komisija su Audito Rūmų rekomendacija sutinka.

Laikydamasi reglamento dėl 2014–2020 m. programavimo laikotarpio Komisija remsis nepriklausomų ekspertų vertinimais (įskaitant JASPERS), kad užtikrintų, jog nuotekų valymo įrenginiai būtų tinkamo dydžio. Vis dėlto, ar turi būti atliekama sąnaudų ir naudos analizė, sprendžia valstybės narės.

3 rekomendacija e)

Komisija su šia rekomendacija sutinka. Tačiau Komisija norėtų pažymėti, kad valstybės narės nėra teisiškai įpareigotos taikyti esamą praktiką ar dalyvauti lyginamajame darbe (taip pat žr. Komisijos atsakymą į 71 pastabą).

116

Komisija mano, kad Rumunijoje nuotekų dumblo šalinimas sąvartyne ar ilgalaikis saugojimas yra netvarūs sprendimai ir nepriimtini bendrai finansuojamuose projektuose.

117

Komisija svarsto Trąšų reglamento (EB) Nr. 2003/2003 persvarstymo klausimą. Viena iš svarstomų galimybių – persvarstytame Trąšų reglamente nustatyti teisiškai privalomas sunkiųjų metalų ribines vertes ir galbūt taikyti reglamentą nuotekų dumblui, kuris atitinka reikalavimus dėl tręšiamųjų savybių.

4 rekomendacija a)

Komisija su šia rekomendacija nesutinka. Komisija sistemingai skatina valstybes nares tinkamą dumblo apdorojimą faktiškai įtraukti kaip atskirą temą į didelių projektų paraiškas, teikiamas siekiant gauti finansavimą iš fondų. Tačiau pagal esamą teisinę sistemą Komisija negali iš valstybių narių reikalauti taikyti šį metodą, nes valstybės narės nėra įpareigotos galutinius programos mokėjimus susieti su tuo, ar yra numatytas tinkamas nuotekų dumblo pakartotinio panaudojimo sprendimas ar ne.

4 rekomendacija b)

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. Šiame etape Komisija neplanuoja siūlyti Nuotekų dumblo direktyvos persvarstymo. Prieš priimdama sprendimą dėl Nuotekų dumblo direktyvos persvarstymo ateityje ji visų pirma nuspręs dėl galimo Trąšų reglamento persvarstymo.

118

Komisija teigia, kad Vandens pagrindų direktyvoje (9 straipsnyje) reikalaujama iki 2010 m. užtikrinti, kad įvairiose vandens naudojimo srityse deramai būtų padengiamos sąnaudos, patiriamos teikiant vandens tiekimo paslaugas.

Komisija mano, kad tinkama apmokestinimo sistema svarbi ne tik ERPF dotacijos atžvilgiu, bet ir pageidautina siekiant ilgalaikio veiklos finansinio tvarumo. Iki šiol taikyto sąnaudų susigrąžinimo principo neskatinamasis poveikis bus gerokai pagerintas, nes 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu galimi naudos gavėjai neprivalės atlikti sąnaudų ir naudos analizės, kad nustatytų savo projektų finansavimo deficitą, nes bus galima taikyti fiksuotą 25 proc. dydžio sumą.

5 rekomendacija a)

Komisija su šia rekomendacija sutinka. Atitinkamą vandens tarifų politiką valstybės narės turi įgyvendinti pagal VPD 9 straipsnio 1 dalį ir BNR Nr. 1303/2013 XI priedo 6.1 ex ante sąlygą.

Tačiau Komisija pabrėžia, kad atsižvelgiant į vandens vertės daugialypiškumą ir į tai, kad 4 proc. prieinamumo lygis yra orientacinis, galutinio tarifo nustatymas priklauso valstybių narių kompetencijai.

5 rekomendacija b)

Komisija su šia rekomendacija nesutinka.

Nesant konkrečios teisinės sistemos, atsakomybė užtikrinti, kad būtų pakankamai lėšų priežiūrai ir atnaujinimui, tenka kanalizacijos infrastruktūros savininkams ir (arba) operatoriams, taigi ji priklauso valstybių narių kompetencijai.

1Visų pirma Vandens pagrindų direktyvos (2000/60/EB) ir jos antrinių direktyvų – Požeminio vandens direktyvos (2006/118/EB) ir Prioritetinių medžiagų direktyvos (Aplinkos kokybės standartų direktyva 2008/105/EB), ir, inter alia, Geriamojo vandens direktyvos (98/83/EB), Maudyklų vandens direktyvos (2006/7/EB), Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (2008/56/EB), Buveinių direktyvos (92/43/EEB, visų pirma jos 6 straipsnio) ir Reglamento (EB) Nr. 854/2004 (visų pirma II priedo II skyriaus A dalies 6 punkto).

2COM(2015) 215 final. Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė, 2015 m. gegužės 19 d.

3http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/Final%20report%20inspections.pdf

42008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę (OL L 328, 2008 12 6, p. 28–37).

QJ-AB-15-006-LT-E  ISSN 1977-5725

Nuotekos ir nuotekų dumblas gali paveikti vandenų ir dirvožemio kokybę. Atsakydama į tai, ES priėmė atitinkamas direktyvas ir bendrai finansavo surinkimo sistemų ir vandens valymo įrenginių statybą.
Audito Rūmai patikrino, kaip Miesto nuotekų valymo direktyva buvo įgyvendinama keturiose Dunojaus upės baseino valstybėse narėse. Siekdami išsiaiškinti kaip jose buvo valomos nuotekos, tvarkomasi su nuotekų dumblu ir užtikrinamas finansinis tvarumas, jie taip pat nagrinėjo 28 valymo įrenginių imtį.
Audito Rūmai pateikia rekomendacijas dėl ataskaitų teikimo, valymo įrenginių veiksmingumo, efektyvumo ir tvarumo gerinimo būdų, koncentracijos ribų pagrįstumo, nuotekų dumblo panaudojimo ir dumble esančių teršalų stebėjimo.