EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.

Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).

Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015

Print | ISBN 978-92-872-2420-0 | ISSN 1831-0931 | doi:10.2865/067213 | QJ-AB-15-006-SK-C
PDF | ISBN 978-92-872-2441-5 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/324699 | QJ-AB-15-006-SK-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2425-5 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/609012 | QJ-AB-15-006-SK-E

© Európska únia, 2015

Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.

V prípade použitia či reprodukcie obrázku 1 je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa autorských práv.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ

Bezplatné publikácie:

•jeden kus:
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•viac kusov alebo plagátov/máp:
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).

(*)Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).

Platené publikácie:

•prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

SK
2015

Č. 02

Osobitná správa

Financovanie čistiarní
komunálnych odpadových
vôd v povodí rieky Dunaj:
ďalšie úsilie potrebné na
pomoc členským štátom
dosiahnuť ciele politiky EÚ
v oblasti odpadových vôd

(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)

Audítorský tím

V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.

Tento audit výkonnosti vykonala audítorská komora II, ktorej predsedá člen EDA Henri Grethen, ktorá sa špecializuje na štrukturálne politiky, výdavkové oblasti dopravy a energetiky. Audit viedol člen EDA George Pufan; pomáhali mu Patrick Weldon, vedúci kabinetu; Mircea Radulescu, atašé kabinetu; Alain Vansilliette, vedúci oddelenia; Marion Colonerus, vedúca tímu; Zuzana Gullová, audítorka; Attila Horvay-Kovács, audítor; Jean-François Hynderick, audítor; Dana Moraru, audítorka; Radka Papousková, audítorka; Tomasz Plebanowicz, audítor a Olivier Prigent, audítor.

Zľava doprava: Mircea Radulescu, Alain Vansilliette, Olivier Prigent, George Pufan, Zuzana Gullová, Patrick Weldon, Attila Horvay-Kovács a Tomasz Plebanowicz.

Obsah

Glosár

Zhrnutie

Úvod

Základné informácie

Spolufinancovanie infraštruktúry odpadových vôd zo strany EÚ

Rozsah auditu a audítorský prístup

Pripomienky

Dodržiavanie termínov pre vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd

Členské štáty vo všeobecnosti dodržali termíny uvedené v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd, pokiaľ ide o zber, ale nie pre čistenie odpadových vôd

Komisia má len čiastočné informácie o situácii v aglomeráciách pod 2 000 EO

Komisia sleduje prípady nesúladu v troch zo štyroch kontrolovaných členských štátov

Využitie finančných prostriedkov EÚ dostupných v programovom období 2007 – 2013

Nie všetky finančné prostriedky dostupné v rámci operačných programov obdobia 2007 – 2013 boli vyčerpané

Ku koncu roka 2013 sa ciele pre ukazovatele výstupov a výsledkov zväčša nedosiahli

Účinnosť čistiarní komunálnych odpadových vôd spolufinancovaných EÚ

Výkonnosť čistiarní komunálnych odpadových vôd

Využitie kalov vyprodukovaných čistiarňami komunálnych odpadových vôd

Finančná udržateľnosť čistiarní odpadových vôd spolufinancovaných EÚ

Sadzby za odpadové vody účtované konečným užívateľom umožnili plne pokryť náklady len v 11 % prípadov

Sadzby za odpadové vody boli pod mierou dostupnosti uvádzanou Komisiou v 92 % prípadoch, keď boli náklady len čiastočne pokryté

Finančné rezervy nie sú dostatočné na zabezpečenie obnovy infraštruktúry

Závery a odporúčania

Príloha I | — | Proces čistenia komunálnych odpadových vôd
Príloha II | — | Zoznam preskúmaných čistiarní odpadových vôd
Príloha III | — | Termíny pre vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd

Odpovede Komisie

Glosár

Aglomerácia: Oblasť, v ktorej sa osídlenie alebo hospodárska činnosť natoľko koncentrujú, že je opodstatnené odvádzať z nich komunálne odpadové vody do čistiarne komunálnych odpadových vôd alebo na miesto ich konečného vypúšťania.

Biochemická spotreba kyslíka (BSK₅): Množstvo kyslíka spotrebovaného mikroorganizmami na odstránenie biologicky odstrániteľných organických a minerálnych látok obsiahnutých vo vode. BSK₅ sa zvyčajne používa na meranie spotreby kyslíka vyjadreného v mg O₂/l po 5 dňoch. Čím väčšia je hodnota BSK₅, tým väčšia je spotreba kyslíka mikroorganizmami a tým väčšie je znečistenie.

Celkové množstvo nerozpustných látok (NL): Množstvo minerálnych a organických častíc vo vode, ktoré možno zachytiť na filtri z pórovitého materiálu. Tento parameter sa tiež vyjadruje v mg/l.

Cena za odpadové vody (sadzba): Cena za odpadovú vodu účtovaná subjektom vypúšťajúcim odpadové vody do stokovej siete a/alebo čistiarňam, inými slovami, užívateľom služieb čistenia odpadových vôd. Sadzba za odpadovú vodu sa môže pre rôznych užívateľov líšiť (napr. domácnosti a priemyselné zariadenia).

Citlivá oblasť: Členský štát musí určiť vodný útvar ako citlivú oblasť, ak patrí do jednej z nasledujúcich skupín: i) vodný útvar alebo jeho časť, ktorá je ohrozená eutrofizáciou; ii) vodný útvar určený na odoberanie pitnej vody, ktorý by mohol obsahovať príliš vysokú koncentráciu dusičnanov a iii) oblasti, kde je potrebný vyšší stupeň čistenia, aby sa splnili smernice Rady. Náležité vymedzenie citlivých oblastí je zásadne dôležité, aby sa stanovil typ čistenia odpadových vôd, ktorý je potrebné zaviesť na zníženie činiteľov spôsobujúcich eutrofizáciu.

Čistiareň komunálnych odpadových vôd: Infraštruktúra zabezpečujúca sled niekoľkých procesov čistenia, ktorých cieľom je znížiť hladinu znečistenia odpadových vôd mestskej aglomerácie na prijateľnú úroveň pred ich vypustením do zberných vôd.

Ekvivalentný obyvateľ (EO): Kvantitatívne vyjadrenie znečistenia odpadovej vody počtom „ekvivalentných“ ľudí, ktorí by vytvorili odpad rovnakej sily. Jeden EO zodpovedá znečisteniu produkovaného jedným obyvateľom a predstavuje množstvo biologicky odstrániteľného organického znečistenia vyjadreného hodnotou ukazovateľa biochemická spotreba kyslíka za päť dní, t. j. 60 g kyslíka za deň.

Európsky fond regionálneho rozvoja: Cieľom Európskeho fondu regionálneho rozvoja je posilniť hospodársku a sociálnu súdržnosť v Európskej únii vyrovnávaním hlavných regionálnych rozdielov prostredníctvom finančnej podpory na budovanie infraštruktúry a produktívnych investícií vytvárajúcich pracovné miesta, najmä pre podniky.

Eutrofizácia: Obohacovanie vody živinami, najmä zlúčeninami dusíka a fosforu, ktoré spôsobujú zvýšený rast rias, čím dochádza k zníženiu obsahu kyslíka vo vode a zániku pôvodných vodných rastlín, rýb a ostatných vodných živočíchov.

Filtrát alebo vypúšťaná voda: Očistená odpadová voda vypustená do vodných útvarov.

Chemická spotreba kyslíka (ChSK): Množstvo kyslíka spotrebovaného na chemické okysličenie organických a minerálnych látok obsiahnutých vo vode. Tento parameter sa vyjadruje v mg O₂/l.

Kohézny fond: Kohézny fond je zameraný na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti v Európskej únii prostredníctvom financovania projektov v oblasti životného prostredia a dopravy v členských štátoch, ktorých hrubý národný produkt na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru EÚ.

Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA): Finančný nástroj (prvý rok fungovania: 2000), ktorý pomáhal kandidátskym krajinám v príprave na pristúpenie. Pomoc sa poskytovala na infraštruktúrne projekty v prioritných oblastiach EÚ životného prostredia a dopravy. Po pristúpení (2004 v prípade 10 krajín a 2007 v prípade dvoch krajín) sa projekty ISPA stali projektmi Kohézneho fondu.

Normálne oblasti: Vodná oblasť alebo jej časť, ktorá nie je ohrozená eutrofizáciou.

Odpadová voda: Akékoľvek voda, ktorej kvalita bola nepriaznivo ovplyvnená. Zvyčajne sa odvádza v stokovej sieti a spracúva v čistiarni odpadových vôd. Očistená odpadová voda sa vypúšťa do zberných vôd prostredníctvom odpadového kanálu. Odpadové vody produkované v oblastiach bez prístupu k verejnej kanalizácii sa spoliehajú na individuálne systémy, napr. septiky.

Operačný program: V operačnom programe sa stanovujú priority a konkrétne ciele členských štátov a ako sa financovanie (spolufinancovanie z EÚ a vnútroštátnych verejných a súkromných zdrojov) použije v priebehu daného obdobia (vo všeobecnosti sedem rokov) na financovanie projektov. Tieto projekty musia prispieť k dosiahnutiu určitého počtu cieľov konkretizovaných na úrovni prioritnej osi operačného programu. Programy existujú pre každý fond v oblasti súdržnosti (t. j Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a Európsky sociálny fond). Operačné programy vypracúvajú členské štáty a Komisia ich musí schváliť pred uhradením akýchkoľvek platieb z rozpočtu EÚ. Môžu sa meniť v priebehu príslušného obdobia len, ak s tým súhlasia obidve strany.

Povodie rieky: Územie, z ktorého všetok povrchový odtok odteká prostredníctvom sietí potokov, riek a prípadne jazier do mora jediným vyústením, ústím alebo deltou rieky.

Povolenie na vypúšťanie odpadových vôd: V tejto správe povolenia vydávané subjektom vypúšťajúcim odpadové vody v súlade s ustanoveniami vnútroštátnych právnych predpisov. V povoleniach pre čistiarne odpadových vôd sa okrem iného uvádzajú informácie o kapacite čistiarne a hodnoty limitov, ktoré sa majú dodržať pri niekoľkých parametroch a znečisťujúcich látkach.

Predbežné podmienky: Pri vypracúvaní operačných programov spolufinancovaných z európskych štrukturálnych a investičných fondov v programovom období 2014 – 2020 členské štáty musia posúdiť, či boli splnené predbežné podmienky. V prípade, že splnené neboli, je potrebné vypracovať akčné plány na zabezpečenie ich splnenia do 31. decembra 2016.

Primárne čistenie: Mechanická fáza, pri ktorej dochádza k prvotnému oddeleniu veľkých odpadových častíc od odpadovej vody.

Programové obdobie: Viacročný rámec plánovania a uskutočňovania výdavkov v rámci štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu.

Samokontroly: V tejto správe: i) kontroly pravidelne vykonávané prevádzkovateľom v rámci každodennej prevádzky čistiarne komunálnych odpadových vôd s cieľom monitorovať kvalitu vypúšťaných odpadových vôd a obsah kalov, a ii) kontroly vykonávané priemyselnými zariadeniami s cieľom monitorovať kvalitu vypúšťaných odpadových vôd do verejnej kanalizácie.

Sekundárne čistenie: Biologická fáza, pri ktorej dochádza k čisteniu odpadovej vody s cieľom odstrániť biologicky odstrániteľné organické znečisťujúce látky.

Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd: Cieľom smernice Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 je chrániť životné prostredie pred nepriaznivými vplyvmi vypúšťania komunálnych odpadových vôd a vypúšťania odpadových vôd z určitých priemyselných odvetví. Požaduje sa v nej zber a čistenie odpadových vôd v aglomeráciách s počtom ekvivalentných obyvateľov (EO) nad 2 000 a vyšší stupeň čistenia v aglomeráciách nad 10 000 EO v citlivých oblastiach. Taktiež sa v nej požaduje, aby sa vo všetkých aglomeráciách s menej ako 2 000 EO, kde sú zavedené zberné systémy, zabezpečilo náležité čistenie v prípade vypúšťania do sladkých vôd a ústia.

Stoková sieť: Fyzická infraštruktúra, zahŕňajúca potrubia, čerpadlá, sitá, kanály atď., používaná na odvod odpadu z miesta jeho pôvodu do miesta jeho konečného spracovania alebo odstránenia.

Vyšší stupeň čistenia/terciárne čistenie odpadových vôd: Podľa požiadavky smernice sa biologická/chemická fáza uplatňuje v prípade potreby na zníženie koncentrácie hladiny živín (dusík a fosfor) v očistených odpadových vodách pred ich vypustením do zberných vôd ohrozených eutrofizáciou.

Zásada „znečisťovateľ platí“: Zásada stanovená v Zmluve o fungovaní Európskej únie (článok 191 ods. 2). V súvislosti s odpadovými vodami to znamená, že subjekty vypúšťajúce odpadové vody by mali platiť za spôsobené znečisťovanie (príklady: domácnosti platia za služby čistenia formou ceny za odpadovú vodu, čistiarne odpadových vôd platia poplatok za znečisťovanie).

Zhrnutie

I

Odpadové vody a splaškové kaly z mestských aglomerácií môžu ovplyvňovať kvalitu vody v jazerách, riekach, na pobreží, kvalitu pôdy a podzemných vôd v Európe. EÚ preto prijala niekoľko smerníc a taktiež spolufinancuje budovanie čistiarní komunálnych odpadových vôd z Kohézneho fondu a Európskeho fondu regionálneho rozvoja.

II

Dvor audítorov zameral svoj audit na štyri členské štáty v povodí rieky Dunaj (Česká republika, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko). Dvor audítorov analyzoval napredovanie vo vykonávaní smernice o čistení komunálnych odpadových vôd a na vzorke 28 čistiarní odpadových vôd spolufinancovaných EÚ výkonnosť čistenia odpadových vôd, spôsob spracovania vyprodukovaných splaškových kalov a finančnú udržateľnosť infraštruktúry.

III

Dvor audítorov dospel k záveru, že výdavky z Európskeho fondu regionálneho rozvoja/Kohézneho fondu v programovom období 2007 – 2013 zohrali dôležitú úlohu v napredovaní zberu a spracovania odpadových vôd, avšak nie dostatočne na to, aby sa dodržali termíny stanovené pre čistenie odpadových vôd. Dvor audítorov odporúča, aby Komisia posilnila požiadavky na predkladanie správ a aby sa v členských štátoch zaviedli právne predpisy na zabezpečenie rýchleho pripojenia domácností na verejnú kanalizáciu.

IV

Dvor audítorov zaznamenal, že finančné prostriedky, ktoré boli k dispozícii v programovom období 2007 – 2013, sa čerpali pomaly a že ukazovatele operačných programov neumožnili skontrolovať pokrok dosiahnutý vo vykonávaní smernice. Dvor audítorov odporúča, aby členské štáty sprístupnili aktualizované informácie o finančných zdrojoch potrebných na úplný súlad so smernicou a potenciálne zdroje financovania.

V

Preskúmané čistiarne komunálnych odpadových vôd spolufinancované EÚ zväčša spĺňali požiadavky na vypúšťanú vodu uvedené v povoleniach na vypúšťanie a požiadavky uvedené v smernici (ak sa vzťahovali). Avšak približne jedna tretina čistiarní má nadmernú veľkosť (aj po zohľadnení plánovaných prípojok v budúcnosti). Okrem venovania pozornosti primeranej veľkosti čistiarní Dvor audítorov odporúča, aby Komisia a členské štáty riešili problém prípadov odľahčovania pri silných dažďoch, pretože môžu mať negatívny vplyv na kvalitu vody, a aby prevádzkovatelia čistiarní využili príležitosti na šetrenie prevádzkových nákladov. Okrem toho Dvor audítorov odporúča, aby Komisia posúdila primeranosť limitov koncentrácií stanovených v smernici zohľadniac technologické zlepšenia od roku 1991, keď bola prijatá smernica o čistení komunálnych odpadových vôd.

VI

Preskúmané čistiarne odpadových vôd spracovali kaly primerane s výnimkou jedného členského štátu. Avšak neexistujú nevyhnutne záväzné požiadavky ohľadom znečisťujúcich látok pre všetky typy využitia kalov. Dvor audítorov odporúča, aby Komisia a členské štáty stanovili kritériá pre všetky typy využitia kalov a prijali potrebné opatrenia na zabezpečenie dobrého monitorovania znečisťujúcich látok.

VII

Dosiahnutý stupeň finančnej udržateľnosti infraštruktúry spolufinancovanej EÚ nebol plne uspokojivý. Dvor audítorov odporúča, aby Komisia podporovala členské štáty vykonávať zodpovednú cenovú politiku odpadových vôd so sadzbami nie nižšími ako 4 % cenová dostupnosť uvádzaná Komisiou. Ďalej by sa mali prijať opatrenia, ktoré zabezpečia vyčlenenie dostatočných finančných prostriedkov umožňujúcich potrebnú údržbu a obnovu.

Úvod

Základné informácie

01

Hlavným cieľom politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva je zabezpečiť dostatočné množstvo kvalitnej vody pre ľudské potreby a životné prostredie v celej EÚ. Znečistenie vôd je jednou z hlavných environmentálnych obáv občanov EÚ.

02

Táto správa sa zameriava na povodie rieky Dunaj, ktorá je najväčším povodím v Európe (801 463 km²) a v jeho povodí je 19 krajín. Je zraniteľný na znečistenie vody z rôznych zdrojov.

03

Jedným zo zdrojov znečistenia vody je vypúšťanie čiastočne očistenej alebo neočistenej odpadovej vody z aglomerácií. V smernici o čistení komunálnych odpadových vôd z roku 1991¹ sa od členských štátov požaduje v určitých termínoch zabezpečiť, aby aglomerácie boli vybavené zbernými systémami pre komunálnu odpadovú vodu a aby odpadové vody vstupujúce do zberných systémov prešli náležitým čistením.

04

Splaškové kaly produkované čistiarňami komunálnych odpadových vôd môžu byť škodlivé pre vodu a pôdu najmä pre obsah ťažkých kovov v kaloch. Odstraňovanie kalov do povrchových vôd preto už nie je viac povolené a v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd sa stanovuje opätovné použitie kalov. Aplikácia splaškových kalov v poľnohospodárskej pôde² sa riadi smernicou o splaškových kaloch³, v ktorej sa upresňujú pravidlá výberu vzorky a analýzy kalov a pôdy a stanovujú sa limity koncentrácií a maximálnych ročných množstiev ťažkých kovov, ktoré možno do pôdy zaviesť.

05

Stručný prehľad procesu čistenia odpadových vôd a likvidácie kalov sa nachádza v prílohe I.

06

Hlavným cieľom rámcovej smernice o vode⁴ je dosiahnuť dobrý stav povrchových a podzemných vôd do roku 2015. Hlavným nástrojom na vykonávanie smernice je plán manažmentu povodia. Do roku 2009 musel každý členský štát vypracovať plány manažmentu povodia vrátane programu opatrení pre každé povodie na jeho území⁵. Tento program musel okrem iného obsahovať opatrenia požadované na vykonávanie právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany vody (napr. smernice o čistení komunálnych odpadových vôd).

07

Vo všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2020⁶, ktorý bol vypracovaný v roku 2013, sa požaduje zníženie emisií dusíka a fosforu, vrátane emisií z komunálnych a priemyselných odpadových vôd a z používania hnojív. Rovnako v koncepcii na ochranu vodných zdrojov Európy z roku 2012⁷ je určená potreba zlepšiť mieru dodržiavania predpisov týkajúcich sa čistenia odpadových vôd prostredníctvom dlhodobého investičného plánovania.

Spolufinancovanie infraštruktúry odpadových vôd zo strany EÚ

08

Náklady na výstavbu, aktualizáciu a modernizáciu čistiarní odpadových vôd a stokových sietí sú oprávnené na spolufinancovanie EÚ prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu. Spolufinancovanie sa môže poskytnúť aj z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka v prípade, že ide o vidiecke oblasti. Pre členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004 a 2007, boli finančné prostriedky k dispozícii od roku 2000 do dátumu pristúpenia z nástroja štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA). Projekty ISPA sa stali projektmi Kohézneho fondu po pristúpení týchto členských štátov.

09

Finančné prostriedky EÚ vyčlenené na infraštruktúru odpadových vôd z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu boli vo výške približne 12,9 mld. EUR na programové obdobie 2000 – 2006 a 14,6 mld. EUR na programové obdobie 2007 – 2013.

10

Spolufinancované infraštruktúrne projekty (pozri rámček 1) sa realizujú v rámci zdieľaného hospodárenia, pričom Komisia nesie konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu EÚ⁸. Počas programového obdobia 2000 – 2006 Komisia okrem schvaľovania operačných programov schvaľovala aj žiadosti predložené členskými štátmi na projekty Európskeho fondu regionálneho rozvoja, ktorých celkové náklady presiahli sumu 50 mil. EUR, na všetky projekty Kohézneho fondu a ISPA. V programovom období 2007 – 2013 musela Komisia okrem schválenia programov schvaľovať len „veľké projekty“ (t. j. s nákladmi prevyšujúcimi 50 mil. EUR)⁹. V rozhodnutí o spolufinancovaní projektu je stanovená výška grantu (miera pomoci) a podmienky financovania, ktoré sa musia splniť.

Rámček 1

Príklad spolufinancovaného projektu, ktorý kontroloval Dvor audítorov

V Maďarsku jeden projekt pozostával z i) vybudovania novej stokovej siete v niektorých oblastiach aglomerácie a z rozšírenia existujúcej stokovej siete v iných oblastiach, ii) z modernizácie čistiarne komunálnych odpadových vôd s cieľom zabezpečiť odstraňovanie živín a iii) zo zabezpečenia nového zariadenia na spracovanie kalov.

Komisia schválila tento projekt v decembri 2004 a prevádzka začala v decembri 2011. Celkové náklady na projekt dosiahli výšku 48,3 mil. EUR, grant EÚ bol vo výške 36,2 mil. EUR.

Obrázok 1 – Čistiareň odpadových vôd (Maďarsko – Zalaegerszeg)

Zdroj: EDA.

11

V oblasti čistenia odpadových vôd zohrávajú významnú úlohu dve generálne riaditeľstvá Komisie:

a)Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie zodpovedá za environmentálnu politiku EÚ v oblasti vodného hospodárstva, vrátane čistenia odpadových vôd. Je povinné monitorovať vykonávanie príslušných právnych predpisov (napr. termíny na dosiahnutie cieľov smernice o čistení komunálnych odpadových vôd) a v prípade potreby začať konania pre porušenie predpisov. Konzultuje ho Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku pri preskúmavaní kvality návrhov operačných programov. Taktiež je konzultované vo fáze hodnotenia veľkých projektov a projektov Kohézneho fondu.

b)Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku zodpovedá za rozpočet EÚ v oblasti regionálnej politiky, v rámci ktorej môžu byť spolufinancované projekty odpadových vôd.

1Smernica Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd (Ú. v. ES L 135, 30.5.1991, s. 40).

2Znečistenie pôdy môže viesť k znečisteniu vody buď presakovaním znečisťujúcich látok do podzemnej vody, alebo odplavením.

3Smernica Rady 86/278/EHS z 12. júna 1986 o ochrane životného prostredia a najmä pôdy pri použití splaškových kalov v poľnohospodárstve (Ú. v. ES L 181, 4.7.1986, s. 6).

4Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

5Ak členské štáty majú na svojom území časti rôznych povodí (napr. Česká republika má časti povodia Dunaja, ako aj časti povodia Odry a Labe), plány sa požadovali pre každé správne územie povodia.

6Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1386/2013/EÚ z 20. novembra 2013 o všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2020 „Dobrý život v rámci možností našej planéty“ (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 171).

7COM(2012) 673 final zo 14. novembra 2012.

8Článok 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii a článok 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

9Od 1. januára 2007 do 25. júna 2010 to bola suma 25 mil. EUR v prípade environmentálnych projektov.

Rozsah auditu a audítorský prístup

12

Dvor audítorov prostredníctvom tohto auditu posúdil účinnosť výdavkov z Európskeho fondu regionálneho rozvoja/Kohézneho fondu na čistenie odpadových vôd s cieľom pomôcť členským štátom dosiahnuť ciele politiky EÚ v oblasti odpadových vôd. Dvor audítorov sa plánuje zaoberať otázkami vykonávania rámcovej smernice o vode v povodí rieky Dunaj vo svojich ďalších správach.

13

Audit sa zameral na štyri členské štáty v hornej, strednej a dolnej časti povodia rieky Dunaj: Česká republika, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko¹⁰.

14

Dvor audítorov sa zaoberal týmito štyrmi otázkami:

a)Dodržali členské štáty termíny pre vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd?

b)Využili členské štáty finančné prostriedky dostupné v programovom období 2007 – 2013 primerane?

c)Fungujú čistiarne komunálnych odpadových vôd spolufinancované EÚ účinne?

d)Sú čistiarne komunálnych odpadových vôd spolufinancované EÚ finančne udržateľné?

15

Celkový príspevok EÚ na projekty odpadových vôd vyčlenený v daných štyroch členských štátoch bol 2,1 mld. EUR v programovom období 2000 – 2006¹¹ a 5,8 mld. EUR¹² v programovom období 2007 – 2013.

16

Audit sa zakladal na posúdení:

a)najaktuálnejších údajov o: miere pripojenia aglomerácií, účinnosti čistenia čistiarní odpadových vôd a počte aglomerácií, ktoré zatiaľ nespĺňajú smernicu o čistení komunálnych odpadových vôd;

b)výkonnosti 28 čistiarní komunálnych odpadových vôd. Vzhľadom na to, že čistiarne museli byť v prevádzke, väčšina projektov zaradených do vzorky dostala financovanie z EÚ v programovom období 2000 – 2006. V prílohe II sa nachádza zoznam preskúmaných čistiarní odpadových vôd, všetky mali kapacitu nad 2 000 ekvivalentných obyvateľov (EO).

17

Dôkazy sa získali z preskúmania dokumentov a analýzy (napr. národné stratégie, správy o vykonávaní, právne akty, štatistiky, údaje o výkonnosti od prevádzkovateľov), z rozhovorov s úradníkmi Komisie a členských štátov a so zástupcami vlastníkov a prevádzkovateľov čistiarní. Dvor audítorov navštívil 14 z 28 čistiarní vo vzorke v období od marca 2013 do januára 2014 a podrobne preskúmal dokumentáciu k 14 nenavštíveným čistiarňam. Hodnotiace kritériá použité pri tomto audite sú vysvetlené v ďalších častiach tejto správy.

10Časť Českej republiky, veľká časť Slovenska a celé Rumunsko a Maďarsko sú v povodí rieky Dunaj.

11V kontrolovaných členských štátoch boli projekty financované z ISPA od roku 2000 do dátumu pristúpenia a od pristúpenia z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu.

12Údaje k 31.12.2013 (na základe výročných správ o vykonávaní).

Pripomienky

Dodržiavanie termínov pre vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd

18

Podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd:

–všetky aglomerácie EO nad 2000 EO musia byť vybavené zbernými systémami. Tam, kde nie je vytvorenie zberného systému opodstatnené, použijú sa individuálne systémy alebo iné primerané systémy¹³ dosahujúce rovnakú úroveň ochrany životného prostredia (článok 3 smernice),

–v aglomeráciách nad 2 000 EO odpadové vody prechádzajú sekundárnym čistením tak, aby vody vypúšťané z čistiarní odpadových vôd dodržiavali limity koncentrácií pre biochemickú spotrebu kyslíka (BSK₅), chemickú spotrebu kyslíka (ChSK) a celkové množstvo nerozpustných látok (NL) (článok 4),

–v citlivých oblastiach¹⁴ vo všetkých aglomeráciách nad 10 000 EO odpadové vody prechádzajú vyšším stupňom čistenia tak, aby vody vypúšťané z čistiarní odpadových vôd dodržiavali limity koncentrácií pre celkový obsah dusíka¹⁵ (Ncelk.) a celkový obsah fosforu (Pcelk.) (článok 5),

–vo všetkých aglomeráciách s menej ako 2 000 EO, kde sú zavedené zberné systémy, sa má zabezpečiť náležité čistenie v prípade vypúšťania do sladkých vôd a ústia (článok 7).

19

Dátumy, do kedy sa mali vyššie uvedené požiadavky splniť, boli pre štyri kontrolované členské štáty rôzne (pozri prílohu III). Ak členský štát nedodržiava právne predpisy EÚ, Komisia má právomoc začať konanie o porušení predpisov a v konečnom dôsledku postúpiť prípad Európskemu súdnemu dvoru.

20

Dvor audítorov preskúmal, či:

–boli dodržané priebežné a/alebo konečné termíny pre aglomerácie nad 2 000 EO,

–boli k dispozícii informácie o tom, či bolo zabezpečené náležité čistenie pre aglomerácie pod 2 000 EO, ktoré majú zavedené zberné systémy,

–Komisia prijala nejaké opatrenia v prípade nedodržania termínov stanovených v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd.

Členské štáty vo všeobecnosti dodržali termíny uvedené v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd, pokiaľ ide o zber, ale nie pre čistenie odpadových vôd

Tri členské štáty zo štyroch dodržali svoje termíny pre zber odpadových vôd

21

Na základe analýzy údajov poskytnutých členskými štátmi¹⁶, ktorú vykonala Komisia, Dvor audítorov dospel k záveru, že pokiaľ ide o zber odpadových vôd (článok 3 smernice), zo štyroch kontrolovaných členských štátov bolo koncom roka 2012 len Rumunsko mierne v omeškaní voči harmonogramu svojich priebežných termínov (pozri tabuľku 1).

22

Dvor audítorov však poznamenáva, že na základe údajov členských štátov nemožno posúdiť, či individuálne systémy, ktoré zbierajú časť záťaže, poskytujú podobnú úroveň ochrany životného prostredia ako zberné systémy. Pri niektorých aglomeráciách záťaž, ktorá ide do individuálnych systémov, je pomerne vysoká a v niektorých prípadoch môže predstavovať až do 100 % záťaže aglomerácie. V polovici roka 2014 Komisia požiadala Českú republiku, Maďarsko a Slovensko, aby jej poskytli podrobnejšie informácie o tom, ako vnútroštátne orgány zabezpečujú, aby individuálne systémy poskytovali podobný stupeň ochrany životného prostredia.

Tabuľka 1

Dodržiavanie termínov smernice v súvislosti so zberom odpadových vôd (k 31. 12. 2012)

Členský štát
Požiadavka
Výsledok:
percento aglomerácií¹ so zberným systémom, vrátane záťaže² zozbieranej individuálnymi systémami

Česká republika
100 % záťaže do roku 2010
100 %;
7 % záťaže je zozbieranej individuálnymi systémami

Maďarsko
154 aglomerácií
(31 % zo všetkých do roku 2010)
100 %;
14 % záťaže je zozbieranej individuálnymi systémami

Rumunsko
61 % záťaže do roku 2010
Len šesť aglomerácií plne splnilo požiadavky. Avšak priebežné termíny odkazujú na záťaž odpadovými vodami: koncom roka 2012 skutočná miera zberu bola 60,2 %;
1 % záťaže je zozbieranej individuálnymi systémami.

Slovensko
291 aglomerácií
(82 % zo všetkých do roku 2010)
100 %;
13 % záťaže odpadovými vodami je zozbieranej individuálnymi systémami a 0,4 % nie je zozbierané nijakým spôsobom.

¹Komisia považuje aglomeráciu, že dodržiava smernicu, ak záťaž zozbieraná zbernými systémami dosiahne 98 % alebo viac celkovej záťaže vyprodukovanej aglomeráciou, a záťaž, ktorá nie je zozbieraná, nepresiahne 2 000 EO.

²Záťaž je biologicky odstrániteľné organické znečistenie aglomerácie vyjadrené v EO.

Zdroj: Analýza Komisie údajov poskytnutých členskými štátmi.

23

Okrem toho, skutočnosť, že sú zberné systémy zavedené, neznamená, že všetky domácnosti, ktoré by mohli byť pripojené, skutočne pripojené sú. Napríklad domácnosti môžu uprednostniť individuálne systémy z dôvodu nákladov. Právne ustanovenia o povinnosti pripojenia a v niektorých prípadoch stanovujúce pokuty za nepripojenie sú zavedené vo všetkých štyroch kontrolovaných členských štátoch s cieľom zabezpečiť pripojenie domácností na stokovú sieť (pozri tabuľku 2). Avšak v troch zo štyroch kontrolovaných členských štátov nie sú stanovené žiadne termíny pre pripojenie alebo sú použité termíny vágne. To môže obmedziť účinné presadzovanie povinnosti pripojiť sa k existujúcej stokovej sieti. Spôsob presadenia týchto povinností vnútroštátnymi orgánmi nebol v rámci tohto auditu kontrolovaný.

Ani jeden zo štyroch kontrolovaných členských štátov nedodržal termíny pre čistenie odpadových vôd

24

Na základe analýzy údajov poskytnutých členskými štátmi, ktorú vykonala Komisia, Dvor audítorov dospel k záveru, že pokiaľ ide o čistenie odpadových vôd, všetky štyri členské štáty v rôznej miere nedodržali termíny požadované¹⁷ pre limity koncentrácií niektorých parametrov ku koncu roka 2012 (pozri tabuľku 3 ohľadom priebežných termínov pre Maďarsko, Rumunsko a Slovensko a prílohu III ohľadom všetkých termínov). Vzhľadom na oneskorenia v dodržaní priebežných termínov a potrebu nájsť iné zdroje financovania (pozri body 39 a 40) bude extrémne náročné pre Slovensko a Rumunsko dodržať ich konečné termíny v roku 2015 resp. 2018.

Tabuľka 2

Vnútroštátne právne predpisy zabezpečujúce pripojenie na existujúcu stokovú sieť

Členský štát | Právne ustanovenia
Česká republika | Samosprávy môžu stanoviť povinnosť pripojenia a môžu uložiť pokuty za nesplnenie povinnosti. Pri nových stavbách alebo obnovách sa musí zabezpečiť čistenie alebo odstránenie odpadových vôd. Neboli stanovené nijaké termíny.
Maďarsko | Povinnosť pripojenia do 90 dní od zriadenia zberného systému. Pokuty (vybrané ako daň) sú splatné v prípade nepripojenia.
Rumunsko | Povinnosť pripojenia pre budovy, v ktorých sa vykonávajú spoločensko-ekonomické činnosti. Prevádzkovatelia čistiarní odpadových vôd môžu dostať pokutu za neprimerané oneskorenie pripojenia nových užívateľov.
Slovensko | Povinnosť pripojenia pre majiteľov nehnuteľností produkujúcich odpadovú vodu, pokiaľ majiteľ nemá povolenie na čistenie odpadovej vody iným spôsobom (žiadne termíny však nie sú stanovené). Pokuty sú splatné v prípade nepripojenia.

Zdroj: Analýza EDA vnútroštátnych právnych predpisov.

Tabuľka 3

Dodržiavanie termínov smernice v súvislosti s čistením odpadových vôd (k 31. 12. 2012)

Členský štát
Dodržiavanie sekundárneho čistenia (dodržiavanie limitov koncentrácii BSK₅, ChSK a NL)
Dodržiavanie vyššieho stupňa čistenia v citlivých oblastiach (dodržiavanie limitov koncentrácii Ncelk. a Pcelk.)

Požiadavka
Dosiahnuté
Požiadavka
Dosiahnuté

Česká republika
594 aglomerácií (do roku 2010)
512 (86 %)
132 aglomerácií (do roku 2010)
83 (63 %)

Maďarsko
154 aglomerácií (do roku 2010)
130 (84 %)
6 aglomerácií (do roku 2008)
5 (83 %)

Pozri body 25 a 26.

Rumunsko
Záťaž (EO)
10 829 595 (do roku 2010)
12 953 045 (do roku 2013)
Záťaž (EO)
8 184 225
[76 % (v porovnaní s rokom 2010)]
[63 % (v porovnaní s rokom 2013)]
Záťaž (EO)
7 688 721 (do roku 2010)
9 196 314 (do roku 2013)

1 530 828 (20 %)
(17 %)

Slovensko
258 aglomerácií (do roku 2012)
236 (92 %)
81 aglomerácií (do roku 2010)
41 (51 %)

Zdroj: Analýza Komisie údajov poskytnutých členskými štátmi.

25

Podľa smernice (článok 5.4) sa požiadavky pre jednotlivé čistiarne odpadových vôd (odstránenie Ncelk. a Pcelk.) nemusia uplatňovať v citlivých oblastiach, kde sa dá preukázať, že minimálne percento zníženia celkovej záťaže vstupujúcej do všetkých čistiarní komunálnych odpadových vôd (nad 2000 EO) v tejto oblasti je aspoň 75 % pre Ncelk. aj Pcelk..

26

Podľa zmluvy o pristúpení sa len malá časť Maďarska (šesť aglomerácií) považovala za citlivú oblasť, kde bolo potrebné zaviesť vyšší stupeň čistenia do roku 2008. Avšak v marci 2009 na základe dohody medzi Rumunskom a Maďarskom Maďarsko informovalo Komisiu, že uplatní ustanovenia článku 5.4. do konca roka 2018 za celkovú záťaž vstupujúcu do všetkých čistiarní (to zodpovedá 498 aglomeráciám). Podľa informácií, ktoré poskytli maďarské orgány Komisii, percento zníženia záťaže vstupujúcej do čistiarní odpadových vôd bolo 73,1 % pri Ncelk. a 74,4 % pri Pcelk. do konca roka 2012 (koncom roka 2010 boli tieto údaje 71,5 % a 79,5 %).

Zmeny v počte aglomerácií a údajoch o záťaži vykázaných členskými štátmi majú dosah na uplatniteľnosť smernice

27

Aglomerácia sa definuje ako oblasť, v ktorej sa osídlenie a/alebo hospodárska činnosť natoľko koncentrujú, že je opodstatnené odvádzať z nich komunálne odpadové vody do čistiarne komunálnych odpadových vôd alebo na miesto ich konečného vypúšťania. Je na členských štátoch, aby definovali aglomerácie, najmä ktoré sídla sa zaradia do jednej aglomerácie.

28

V smernici sa stanovujú prísnejšie povinnosti členských štátov pre aglomerácie nad 2 000 EO. Z analýzy Dvora audítorov vyplynulo, že počet aglomerácií nad 2 000 EO a zodpovedajúca záťaž sa postupom času výrazne zmenili v Českej republike, Maďarsku a Rumunsku. Najdôležitejšiu zmenu zaznamenalo Rumunsko (29 % pokles počtu aglomerácií a 17 % pokles záťaže) (pozri tabuľku 4). Ak aglomerácia už viac nemá EO nad 2 000, znamená to, že požiadavky na vypúšťané odpadové vody (t. j. limity koncentrácií) sa viac nemusia dodržiavať (pozri bod 18), a tak termíny uvedené v smernici sa viac na takúto aglomeráciu nevzťahujú.

29

Vzhľadom na vysoký počet aglomerácií v 28 členských štátoch Komisia nemôže sledovať každý individuálny prípad, aby zabezpečila, že vykázané zmeny v počte aglomerácií v členských štátoch sú platné a vedú k správnemu uplatňovaniu smernice.

Tabuľka 4

Zmeny v počte aglomerácií a záťaže vykázané Komisii

Členský štát
Zmeny v počte (EO nad 2 000)
Zmena záťaže (EO)
Poznámky

Česká republika
2008: 618
2012: 598
= 3 % pokles
2008: 8 429 183
2012: 7 590 604
= 10 % pokles
Hlavne aglomerácie, pri ktorých EO pokleslo pod 2 000.

Maďarsko
2005: 404
2007: 497
2012: 498
= 23 % nárast od roku 2005 a stabilné od roku 2007
2005: 9 643 155
2007: 13 231 718
2012: 11 665 187
= 12 % pokles od roku 2007
Sú nezrovnalosti medzi údajmi vykázanými Komisii a údajmi v maďarskej vyhláške 173/2014 (VII.18.), v ktorej sa uvádza 566 aglomerácií a záťaž 10 767 713 EO.

Rumunsko
2007: 2 620
2012: 1 852
= 29 % pokles
2007: 25 838 316
2012: 21 409 175
= 17 % pokles
Aglomerácie, pri ktorých EO pokleslo pod 2 000 a zmeny v zložení aglomerácií.

Slovensko
Bez zmeny od roku 2005: 356
2005: 5 054 900
2008: 5 259 370
2012: 5 072 755
= 4 % pokles od roku 2008

Zdroj: Analýza EDA údajov poskytnutých členskými štátmi Komisii.

Komisia má len čiastočné informácie o situácii v aglomeráciách pod 2 000 EO

30

Na účely stanovenia plánov manažmentu povodia podľa rámcovej smernice o vode členské štáty musia posúdiť, či znečisťovanie produkované aglomeráciami (vrátane aglomerácií pod 2 000 EO) má taký vplyv na vodné útvary, že je potrebné konať (pozri bod 6). Okrem toho musia byť do plánov manažmentu povodia začlenené opatrenia na vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. Pri aglomeráciách pod 2 000 EO Komisia inak nepožaduje od členských štátov, aby jej predkladali osobitné správy na základe smernice o čistení komunálnych odpadových vôd (t. j. za príslušné aglomerácie a ich súlad s článkom 7).

31

Dvor audítorov zistil, že Komisia má len čiastočné informácie o situácii v aglomeráciách pod 2 000 EO. V plánoch manažmentu povodia Českej republiky, Maďarska a Slovenska sa neuvádza, koľko týchto aglomerácií je dôležitých z hľadiska kvality vody. Rovnako Česká republika a Maďarsko neposkytli informácie o počte aglomerácií, ktoré mali zavedené zberné systémy, ale nemali nijaké čistiarne. V roku 2013 v rámci posúdenia plánov manažmentu povodia Komisia požiadala Českú republiku a Slovensko o konkrétne údaje. To dokazuje, že Komisia môže požadovať informácie o týchto aglomeráciách. Avšak informácie, ktoré Komisia dostala a ktoré sú dostupné za Českú republiku a Maďarsko, jej neumožňujú overiť súlad s článkom 7 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd.

Komisia sleduje prípady nesúladu v troch zo štyroch kontrolovaných členských štátov

32

Členské štáty sú každé dva roky povinné predložiť Komisii správu o pokroku vo vykonávaní smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. Do júna 2014 sa musela predložiť správa o situácii z konca roka 2012 (alebo 2011, ak neboli k dispozícii neskoršie údaje). Komisia potom uverejňuje celkovú správu o vykonávaní: posledné dve správy boli vypracované do 18 mesiacov od termínu predloženia správ pre členské štáty¹⁸.

33

V júli 2014 Komisia požiadala Českú republiku a Slovensko o informácie a v októbri 2014 Maďarsko na základe údajov poskytnutých členskými štátmi v roku 2012. Tieto žiadosti boli zaslané pre nesúlad ku koncu roka 2010 (Česká republika a Slovensko) alebo 2009 (Maďarsko)¹⁹, avšak medzitým vypršali ďalšie termíny a zaslané boli aktuálnejšie informácie (pozri bod 32). Dvor audítorov preto zastáva názor, že efektívnosť tohto procesu tak, ako v súčasnosti funguje, je sporná. V marci 2015 Komisia práve posudzovala informácie poskytnuté v odpovedi na jej žiadosti.

Využitie finančných prostriedkov EÚ dostupných v programovom období 2007 – 2013

34

Investície v oblasti odpadových vôd sú vo všeobecnosti spolufinancované EÚ v rámci operačných programov obdobia 2007 – 2013, konkrétne horizontálnych programov v oblasti životného prostredia. Všetky štyri členské štáty majú takýto horizontálny operačný program. Spolu poskytli sumu 4,9 mld. EUR z fondov EÚ na investície v oblasti odpadových vôd.

35

Dvor audítorov preskúmal:

–mieru čerpania fondov dostupných pre investície v oblasti odpadových vôd v rámci operačných programov obdobia 2007 – 2013 ku koncu roka 2013,

–či sa ku koncu roka 2013 dosiahli konkrétne ciele pre ukazovatele výstupov a výsledkov.

Nie všetky finančné prostriedky dostupné v rámci operačných programov obdobia 2007 – 2013 boli vyčerpané

36

Vo všetkých štyroch členských štátoch finančné prostriedky (EÚ a vnútroštátne prostriedky) poskytnuté v rámci operačných programov (konkrétne horizontálnych programov v oblasti životného prostredia) sú hlavným zdrojom financovania projektov týkajúcich sa odpadových vôd.

37

Finančné prostriedky sa považujú za viazané členskými štátmi v rámci operačného programu po prijatí rozhodnutia o grante pre daný projekt. Dvor audítorov zistil, že do konca roka 2013 značná suma financovania z EÚ a vnútroštátneho financovania dostupného pre investície do čistiarní odpadových vôd nebola viazaná v Českej republike, Maďarsku a na Slovensku (pozri tabuľku 5).

38

Okrem toho, z analýzy Dvora audítorov vyplynulo, že platby uhradené príjemcom (preplatenie vzniknutých nákladov) boli v nízkej miere, čo naznačuje, že stavebné práce na mnohých projektoch neboli do konca roka 2013 dokončené. Avšak finančné prostriedky EÚ, ktoré boli viazané Komisiou, ale ktoré členské štáty nepoužili na platby do dvoch (a v niektorých prípadoch do troch) rokov od ich viazania, už viac nebudú k dispozícii²⁰.

Tabuľka 5

Čerpanie fondov na investície do odpadových vôd v rámci operačných programov v oblasti životného prostredia v období 2007 – 2013 (k 31. 12. 2013)

Členský štát
Viazané finančné prostriedky (schválené projekty) a vyjadrené ako % rozpočtu
Vyplatené finančné prostriedky
Riziko nevyužitia finančných prostriedkov

ako % rozpočtu
ako %viazaných finančných prostriedkov

Česká republika
1 160 mil. EUR
60 % a
1 850 mil. EUR⁴
95 %
52 %
87 %
ÁNO

(1 012 mil. EUR)

Maďarsko¹
382 mld. HUF (alebo 1290 mil. EUR)
83 %
23 %
28 %
ÁNO

(105 mld. HUF alebo 354 mil. EUR)

Rumunsko²
4 439 mil. EUR
141 %
30 %
21 %
ÁNO

(954 mil. EUR)

Slovensko³
719 mil. EUR
86 %
40 %
46 %
ÁNO

(332 mil. EUR)

1Údaje za Maďarsko sa týkajú mája 2013. Sumy v HUF boli prevedené na euro podľa nasledujúceho výmenného kurzu: 1 euro za 296,11 HUF (máj 2013).

2Údaje za Rumunsko sa týkajú dodávky vody a odpadových vôd. Samostatné informácie nie sú k dispozícii.

3Údaje za Slovensko sa týkajú len fondov EÚ, zatiaľ čo pri ostatných troch členských štátoch sa týkajú celkových verejných finančných prostriedkov (t. j. EÚ a vnútroštátnych finančných prostriedkov).

4Niekoľko projektov už bolo schválených na spolufinancovanie, ale dohoda o grante zatiaľ nebola podpísaná. Ak sa to zohľadní, 95 % finančných prostriedkov bolo viazaných.

Zdroj: Analýza EDA výročných správ o vykonávaní príslušných operačných programov.

39

Konečný dátum oprávnenosti na deklarovanie výdavkov Komisii na účely prijatia príslušného grantu EÚ je 31.12.2015. Vzhľadom na pomalú realizáciu projektov Dvor audítorov dospel k záveru, že niekoľko projektov nebude pred termínom ukončených, a od roku 2016 si budú na svoje dokončenie vyžadovať ďalšie finančné prostriedky (vnútroštátne a/alebo z EÚ).

40

Pomalá realizácia predstavuje riziko, že disponibilné finančné prostriedky EÚ nebudú vyčerpané do konca roka 2015. Dvor audítorov poznamenáva, že projekty, ktoré možno rozdeliť do samostatných fáz, môžu byť financované v rámci programového obdobia 2014 – 2020 pri tých fázach, ktoré budú realizované v tom čase. Pokiaľ ide o finančné prostriedky vyčlenené v programovom období 2014 – 2020 na investície v oblasti odpadových vôd, Dvor audítorov dospel k celkovému záveru, že existuje riziko pri Maďarsku a takmer s určitosťou pri Rumunsku a Slovensku, že finančné prostriedky plánované na programové obdobie 2014 – 2020 (EÚ aj vnútroštátne) nebudú postačovať na zabezpečenie vykonávania smernice pri aglomeráciách nad 2 000 EO. Členské štáty tak budú musieť nájsť iné zdroje financovania.

41

Z analýzy Dvora audítorov vyplynulo aj to, že vo všetkých štyroch členských štátoch kritériá uplatnené na výber projektov, ktoré sa mali financovať v rámci operačných programov 2007 – 2013 v oblasti životného prostredia, boli primerané. Avšak či a kedy aglomerácia predložila projekt bolo na jej rozhodnutí. Preto jeden z dôvodov, prečo niektoré väčšie aglomerácie (potrebujúce vyšší stupeň čistenia) nespĺňajú smernicu o čistení komunálnych odpadových vôd je to, že neboli preložené nijaké projektové žiadosti, a preto sa nežiadalo nijaké financovanie.

Ku koncu roka 2013 sa ciele pre ukazovatele výstupov a výsledkov zväčša nedosiahli

42

V operačných programoch z obdobia 2007 – 2013, ktoré predložili členské štáty a schválila Komisia, boli zahrnuté ukazovatele výstupov, výsledkov a dosahu tak, aby sa dala zhodnotiť efektívnosť a účinnosť finančných prostriedkov vynaložených v rámci programov.

43

Dvor audítorov poznamenáva, že ciele pre ukazovatele stanovené v operačných programoch v oblasti životného prostredia nemajú takú povahu, aby sa dala preukázať miera dosiahnutia cieľov v rámci smernice o čistení komunálnych odpadových vôd.

44

Termín na dosiahnutie cieľov stanovených v operačných programoch je rok 2015. Situácia na konci roka 2013 je priebežná, ale vidno z nej, že mnoho cieľov bolo stále ďaleko od dosiahnutia (pozri tabuľku 6). Situácia sa zlepší v posledných dvoch rokoch, pretože mnoho projektov je stále vo fáze realizácie. Napriek tomu, vzhľadom na značné rozdiely medzi stanovenými cieľmi a mierou realizácie v roku 2013, Dvor audítorov zastáva názor, že niektoré ciele boli zjavne príliš optimistické (napríklad ukazovateľ č. 2 pre Českú republiku a ukazovateľ č. 1 pre Rumunsko).

Tabuľka 6

Dosahovanie cieľov k 31. 12. 2013 v rámci operačných programov v oblasti životného prostredia v období 2007 – 2013

Členský štát
Ukazovatele
Cieľ do roku 2015
Dosiahnuté

Česká republika
1. Dĺžka nových a obnovených stokových sietí (km)
120
2 294
(> 100 %)

2. Počet nových, obnovených a posilnených čistiarní
350
94
(27 %)

3. Počet novopripojených obyvateľov na stokovú sieť
741 000
459 266
(62 %)

Maďarsko
1. Počet domácností s možnosťou pripojenia na stokovú sieť
400 000
141 689
(35 %)

2. Výška kapacity vytvorenej pre čistiareň odpadových vôd (EO)
3 550 000
195 124
(5 %)

3. Počet obyvateľov, ktorých sa týkajú projekty čistení odpadových vôd (mil.)
1,3
0,2
(15 %)

Rumunsko
1. Počet nových a obnovených čistiarní
170
25
(15 %)

2. Náležite očistené odpadové vody (% celkového objemu odpadových vôd)
60
35
(58 %)

Slovensko
1. Počet nových a obnovených čistiarní
64
30
(47 %)

2. Počet EO pripojených na novú stokovú sieť
331 295
13 883
(4 %)

Zdroj: Analýza EDA výročných správ o vykonávaní príslušných operačných programov.

Účinnosť čistiarní komunálnych odpadových vôd spolufinancovaných EÚ

45

Dvor audítorov posúdil 28 čistiarní komunálnych odpadových vôd a jeho posúdenie je založené na dvoch aspektoch:

a)stupeň výkonnosti dosiahnutý v oblasti čistenia odpadových vôd;

b)spracovanie splaškových kalov vyprodukovaných v procese čistenia odpadových vôd.

Výkonnosť čistiarní komunálnych odpadových vôd

46

Čistiarne komunálnych odpadových vôd, do ktorých vstupuje odpadová voda z domácností a priemyselných zariadení, musia dodržiavať limity koncentrácií, ktoré sú uvedené v ich povolení na vypúšťanie odpadových vôd, pokiaľ ide o vypúšťanú vodu. Povolenie sa vydáva na základe vnútroštátnych právnych predpisov a súlad sa má zabezpečiť pravidelnými kontrolami vykonávanými samotnými prevádzkovateľmi čistiarní. Povolené limity koncentrácií a frekvencia monitorovania sú stanovené v smernici (pozri bod 18). Priemyselné zariadenia musia taktiež dodržiavať limity koncentrácií pre odpadové vody vypúšťané do verejnej kanalizácie.

Obrázok 2 a 3 – Vypúšťanie odpadových vôd (Maďarsko – Budapešť; Česká republika – Blansko)

Zdroj: EDA.

47

Dvor audítorov preskúmal, či:

–monitorovanie a kvalita vody vypúšťanej z čistiarní komunálnych odpadových vôd spĺňajú požiadavky smernice a/alebo vnútroštátne povolenia na vypúšťanie odpadových vôd,

–sa stokové siete a/alebo čistiarne komunálnych odpadových vôd primerane vysporiadali so silnými dažďami,

–prevádzkovatelia čistiarní mali istotu o dodržiavaní limitov koncentrácií priemyselnými zariadeniami vypúšťajúcimi odpadové vody do verejnej kanalizácie,

–kapacita preskúmaných čistiarní komunálnych odpadových vôd bola dostatočná z hľadiska skutočných potrieb,

–prevádzkové náklady čistiarní komunálnych odpadových vôd boli odôvodnené typom poskytovaného čistenia a veľkosťou čistiarne.

Požiadavky EÚ na vypúšťané vody sú dodržiavané čistiarňami, na ktoré sa vzťahujú

48

Dvor audítorov preskúmal dodržiavanie požiadaviek na monitorovanie a vypúšťané vody na základe laboratórnych analýz vykonaných prevádzkovateľmi čistiarní (samokontroly) v roku 2012. Z preskúmania vyplýva, že z hľadiska frekvencie odberu vzoriek všetky čistiarne okrem jednej dodržali požiadavky stanovené v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd.

Obrázok 4 a 5 – Vzorky vody a výsledky (Česká republika – Blansko; Maďarsko – Budapešť)

Zdroj: EDA.

49

Dvor audítorov zaznamenal, že tri členské štáty stanovili limity koncentrácií, ktoré boli v niektorých prípadoch prísnejšie ako limity stanovené v smernici (pozri tabuľku 7). V čase vypracúvania tejto správy Komisia neplánovala navrhnúť aktualizáciu limitov v smernici.

50

Požiadavky uvedené v smernici ohľadom vypúšťaných vôd platili pre 16 z 28 preskúmaných čistiarní (57 %). Vo všetkých 16 prípadoch boli požiadavky dodržané (pozri tabuľku 8). Okrem toho, 25 z 28 čistiarní (89 %) dodržiavalo limity uvedené v ich vnútroštátnych povoleniach.

Tabuľka 7

Vnútroštátne právne ustanovenia týkajúce sa limitov koncentrácií prísnejšie než požiadavky smernice

Členský štát
Prísnejšie limity koncentrácií

Česká republika
BSK₅, ChSK, NL: majú prísnejšie limity a limity sú aj pre čistiarne s kapacitou pod 2 000 EO.
Limity pre Pcelk. existujú aj pre čistiarne s kapacitou od 2 000 do 10 000 EO.

Maďarsko
BSK₅, ChSK, NL: limity sú aj pre čistiarne s kapacitou pod 2 000 EO.

Rumunsko
Ani jeden nie je prísnejší než požiadavky smernice.

Slovensko
BSK₅, ChSK, NL: limity sú aj pre čistiarne s kapacitou pod 2 000 EO.

Zdroj: Analýza EDA vnútroštátnych právnych predpisov.

Tabuľka 8

Vypúšťané vody spĺňajú požiadavky stanovené v smernici a povoleniach

Členský štát | Počet preskúmaných čistiarní | Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd | Dodržanie povolenia
Dodržané | Nevzťahuje sa
Česká republika | 4 | 4 |  | 4
Maďarsko | 7 | 3 | 4 | 7
Rumunsko | 12 | 4 | 8 | 9
Slovensko | 5 | 5 |  | 5
SPOLU | 28 | 16 | 12 | 25

Zdroj: Analýza EDA.

51

V prípade štyroch čistiarní v Maďarsku a ôsmich v Rumunsku sa nie všetky požiadavky smernice (konkrétne pre Ncelk. a Pcelk.) vzťahovali v čase vypracúvania tejto správy:

–Maďarsko si zvolilo celoštátne percento zníženia Ncelk. a Pcelk. namiesto uplatnenia limitov na úrovni jednotlivých čistiarní (pozri bod 26). Tri zo štyroch príslušných čistiarní mali technickú kapacitu na odstraňovanie živín (Ncelk. a Pcelk.), a teda na zlepšenie kvality vypúšťaných vôd, ale na základe vnútroštátneho povolenia to neboli povinné robiť,

–termín Rumunska na splnenie požiadaviek smernice pre aglomerácie nad 10 000 EO je koniec roka 2015. V siedmich z ôsmich čistiarní budú potrebné ďalšie práce, aby bolo možné odstraňovanie živín.

Situáciu ohľadom prípadov odľahčovania nemožno posúdiť pre chýbajúce vyčíslené údaje

52

Ak počas silných dažďov kapacita stokovej siete a čistiarne nie je dostatočná, môže dôjsť k tzv. prípadom odľahčovania, keď sa nielen dažďová voda, ale aj neočistená odpadová voda vypustí priamo do vodného útvaru, čo má negatívny vplyv na kvalitu vody. Je tomu tak najmä vtedy, keď má stoková sieť kombinovaný zber, teda zbiera dažďovú vodu, ako aj odpadovú vodu z domácností a priemyselných zariadení (pozri graf 1). Pri 20 z 28 preskúmaných čistiarní (71 %) bola stoková sieť zväčša alebo úplne kombinovaná. Dvor audítorov uznáva, že v niektorých prípadoch z technických príčin spojených so štruktúrou stokovej siete samosprávy nemôžu zaviesť delenú sieť (oddelenie odpadovej vody od dažďovej).

Graf 1

Znázornenie prípadov odľahčovania počas silných dažďov

© Green Learning Station, Civic Garden Center of Greater Cincinnati, „Znázornenie kombinovaného stokového systému“.

53

Podľa smernice členské štáty mali rozhodnúť o opatreniach na obmedzenie znečistenia vody prípadmi odľahčovania, napr. uvádzať zmiešavacie pomery²¹ alebo prijateľný počet prípadov odľahčovania za rok alebo kapacitu toku za suchého počasia²². Vo všeobecnosti preskúmané čistiarne majú vo svojich priestoroch nádrže na dažďovú vodu, kde možno zadržať prichádzajúcu vodu, ktorá prevyšuje kapacitu zariadenia, a vpustiť ju do čistiarne na spracovanie po skončení búrkového obdobia. Pokiaľ ide o prípady odľahčovania počas dažďov, na úrovni 28 čistiarní Dvor audítorov zistil, že:

–prevádzkovatelia čistiarní merali objem prípadov odľahčovania, ktorý zostal na prijateľnej úrovni (od 1 do 5 % ročného objemu vstupujúcej odpadovej vody) v ôsmich prípadoch (29 %),

–podľa prevádzkovateľov čistiarní nedošlo k žiadnym prípadom odľahčovania v 14 prípadoch (50 %),

–neboli k dispozícii žiadne informácie, pretože sa merania nevykonali v šiestich prípadoch (21 %).

54

K týmto údajom však treba pristupovať s opatrnosťou, pretože k odľahčovaniu môže dôjsť aj na úrovni stokovej siete, a tak objem vody vstupujúcej do čistiarne odpadových vôd už môže byť znížený. Vyčíslené údaje o prípadoch odľahčovania na úrovni stokovej siete neboli k dispozícii ani v jednom zo štyroch kontrolovaných členských štátov.

55

Dvor audítorov taktiež zaznamenal, že v Českej republike, Maďarsku a Rumunsku neexistovali nijaké právne požiadavky na prijateľný počet a objem prípadov odľahčovania alebo na zmiešavací pomer. Na Slovensku takéto požiadavky existujú a určujú požadovanú veľkosť odľahčovacích komôr. Avšak objem ani zmiešavací pomer vypúšťanej vody sa nemusia monitorovať.

56

V roku 2014 Komisia rozhodla začať štúdiu o súlade ustanovení právnych predpisov členských štátov s požiadavkami EÚ týkajúcimi sa prípadov odľahčovania stanovenými v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd z roku 1991.

85 % prevádzkovateľov čistiarní vykonávalo kontroly na mieste dodržiavania limitov koncentrácií priemyselnými zariadeniami

57

Priemyselné zariadenia môžu vypúšťať odpadovú vodu do verejnej kanalizácie, ktorú spracuje čistiareň komunálnych odpadových vôd. Podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd takéto vypúšťanie podlieha predchádzajúcemu opatreniu a/alebo osobitnému povoleniu.

58

S cieľom zabezpečiť, aby procesy čistenia neboli sťažené niektorými znečisťujúcimi látkami a aby vody vypúšťané z čistiarní komunálnych odpadových vôd neobsahovali znečisťujúce látky, ktoré sú škodlivé pre životné prostredie, priemyselné zariadenia musia dodržiavať limity koncentrácií niektorých znečisťujúcich látok. Pokiaľ ide právne ustanovenia, situácia sa v jednotlivých členských štátoch líši: v Maďarsku a Rumunsku sú stanovené limity pre niekoľko parametrov a v Českej republike a na Slovensku sú limity pre iné než obzvlášť nebezpečné látky stanovené len na usmernenie. Je potom na prevádzkovateľovi stokovej siete/čistiarne, aby definoval limity koncentrácií vo svojich prevádzkových pravidlách.

59

Vzťah medzi prevádzkovateľom stokovej siete a príslušnými priemyselnými zariadeniami sa riadi zmluvou, v ktorej môžu byť stanovené aj limity koncentrácií, ktoré sú prísnejšie ako požiadavky z právnych predpisov.

60

V Českej republike, Maďarsku a Rumunsku (pozri tabuľku 9) priemyselné zariadenia vypúšťajúce odpadové vody do verejnej stokovej siete sú zo zákona povinné vykonávať samokontroly. Výsledky sa vo všeobecnosti predkladajú prevádzkovateľovi. V Rumunsku neexistujú žiadne právne požiadavky na predkladanie výsledkov²³, ale prevádzkovatelia čistiarní môžu zahrnúť tieto požiadavky do zmlúv.

61

Dvor audítorov poznamenáva, že sú dva spôsoby, ako prevádzkovatelia čistiarní odpadových vôd môžu posúdiť spoľahlivosť kontrol vykonávaných priemyselnými zariadeniami (pozri tabuľku 9):

–vzorky vody z priemyselných zariadení majú analyzovať akreditované laboratóriá: vo vnútroštátnych právnych ustanoveniach nebola táto požiadavka zahrnutá. Prevádzkovateľ však môže túto požiadavku zahrnúť do zmluvy s priemyselnými zariadeniami,

–prevádzkovateľ vykonáva kontroly na mieste: v Českej republike, Rumunsku a na Slovensku je táto požiadavka zahrnutá do právnych predpisov.

Tabuľka 9

Vnútroštátne právne ustanovenia o kontrolách priemyselných odpadových vôd vypúšťaných do stokovej siete

Členský štát
Požiadavka na samokontroly priemyselnými zariadeniami
Požiadavka na vykonávanie kontrol akreditovanými laboratóriami
Požiadavka na prevádzkovateľov čistiarní vykonávať kontroly na mieste v priemyselných zariadeniach

Česká republika
Áno
Nie
Áno
(frekvencia nestanovená)

Maďarsko
Áno
Nie (okrem niektorých typov zariadení)
Nie

Rumunsko
Áno
Nie
Áno
(frekvencia nestanovená)

Slovensko
Nie
Nie
Áno
(vrátane minimálnej frekvencie)

Zdroj: Analýza EDA vnútroštátnych právnych predpisov.

62

Hodnotenie Dvora audítorov bolo pri vzorke priemyselných zariadení založené na laboratórnych analýzach vykonaných samotnými prevádzkovateľmi a na analýzach, ktoré prevádzkovatelia dostali od priemyselných zariadení vypúšťajúcich odpadové vody. Informácie o stanovených pokutách boli taktiež preskúmané.

63

26 z 28 čistiarní komunálnych odpadových vôd preskúmaných Dvorom audítorov spracúvalo priemyselné odpadové vody. Pri 22 z 26 čistiarní (85 %) prevádzkovatelia vykonávali samokontroly. Pri troch zvyšných čistiarňach prevádzkovatelia mali výsledky samokontrol priemyselných zariadení z analýz akreditovaných laboratórií.

64

Ak priemyselné zariadenie prevýši limity koncentrácií, prevádzkovateľ čistiarne mu uloží pokutu: v Maďarsku a Rumunsku je pokuta (výška závisí od znečisťujúcej látky) stanovená vo vnútroštátnych právnych ustanoveniach, zatiaľ čo v Českej republike a na Slovensku zmluva medzi prevádzkovateľom čistiarne a priemyselným zariadením stanovuje sumu, ktorá sa uhradí v prípade prevýšenia limitných hodnôt znečistenia. Zatiaľ čo v Maďarsku a Rumunsku sa pokuta týka množstva znečistenia²⁴ vypusteného medzi dvomi meraniami (za rok), v Českej republike a na Slovensku vypočítaná výška pokuty vo všeobecnosti odkazovala na množstvo znečistenia vypusteného v deň vykonania merania²⁵. Dvor audítorov zastáva názor, že v takýchto prípadoch splatná suma bude pravdepodobne nízka a odrádzajúci účinok obmedzený.

Približne jedna tretina preskúmaných čistiarní odpadových vôd má nadmernú veľkosť

65

Dvor audítorov posúdil využitie kapacity vyjadrené v EO. (t. j. kapacita spracovať určitú záťaž znečistením)²⁶ a zistil, že deväť z 28 preskúmaných čistiarní (32 %) funguje na menej než 50 % svojej kapacity (pozri graf 2). Ďalších deväť čistiarní (32 %) funguje na 51 až 60 % svojej kapacity. Toto je problémom najmä v Rumunsku, kde osem z 12 čistiarní funguje na menej než 50 % kapacity. Investovanie do čistiarní s výrazne nadmernou kapacitou nie je efektívnym využitím obmedzených finančných zdrojov EÚ či vnútroštátnych zdrojov.

66

Hodnotenie ďalšieho ukazovateľa Dvorom audítorov potvrdzuje toto posúdenie: pokiaľ ide hydraulickú kapacitu (t. j. prítok vyjadrený v l/sek. a/alebo m³/hod.) 16 z 28 preskúmaných čistiarní (57 %) funguje na menej než 60 % svojej kapacity. Toto hodnotenie bolo založené na porovnaní prítoku vody (m³) a priemernej kapacity čistiarne (za suchého počasia)²⁷.

Graf 2

Využitie kapacity vyjadrené v EO

Zdroj: Analýza EDA.

67

Dvor audítorov ďalej zistil, že pri 22 z 28 preskúmaných čistiarní (79 %) podiel čistej vody (t. j. dažďovej a podzemnej vody) v celkovom prítoku je nad 30 % (z 32 % na 85 %). To zvyšuje využitie hydraulickej kapacity: čistá voda je súčasťou prítoku, ale nemusí sa čistiť. V tejto súvislosti:

–Dvor audítorov uznáva, že určité množstvo dažďovej vody môže byť odvádzané do čistiarní odpadových vôd, pretože kombinované stokové siete nemôžu byť nahradené delenými sieťami (pozri bod 52),

–avšak mieru infiltrácie podzemnej vody možno znížiť obnovou siete tým, že sa utesnia siete a poklopy. Ak by sa tieto stavebno-inžinierske práce brali do úvahy pri navrhovaní čistiarne, požadovaná hydraulická kapacita čistiarne by sa mohla znížiť, v niektorých prípadoch výrazne (pozri rámček 2).

Obrázok 6 – Časť zriedka využívanej infraštruktúry (Rumunsko – Galati)

Zdroj: EDA.

Rámček 2

Príklad významného podielu podzemnej vody prechádzajúcej čistiarňou

V prípade jednej čistiarne v Rumunsku sa využitie hydraulickej kapacity pohybuje od 60 do 85 %. Avšak približne polovica vody vstupujúcej do čistiarne je podzemná voda, ktorá sa nemusí nijako čistiť. Ak by bola stoková sieť viac vodotesná, menej podzemnej vody by vstúpilo do stokovej siete a využitie hydraulickej kapacity by pokleslo na približne 40 %. Pre porovnanie, pri niektorých čistiarňach vo vzorke predstavuje infiltrácia podzemnej vody len 10 % až 20 % celkového prítoku.

68

Hoci má väčšina čistiarní plány v budúcnosti zvýšiť počet ľudí pripojených k sieti, počet týchto nových pripojení je nízky a tak výrazne nezmení percentuálne využitie kapacity. Okrem toho, hoci priemyselná činnosť môže z dlhodobého hľadiska opäť vzrásť, očakáva sa, že nové priemyselné zariadenia budú mať svoje vlastné systémy na čistenie odpadových vôd.

Priestor na zníženie niektorých prevádzkových nákladov

69

Prevádzkové náklady²⁸ môžu byť ukazovateľom prevádzkovej efektívnosti spolufinancovaných aktív a zohrávať úlohu pri stanovení sadzby za vodu. Dvor audítorov preto porovnal náklady v roku 2012 na základe účtovných údajov, ktoré získal od 28 preskúmaných čistiarní.

70

Prevádzkové náklady ovplyvňuje typ poskytovaného čistenia (vyšší stupeň čistenia znamená vyššie náklady) a veľkosť čistiarne. Z porovnania však vyplýva, že medzi čistiarňami existujú veľké rozdiely (pozri graf 3).

Graf 3

Prevádzkové náklady jednotlivých čistiarní (EUR/EO)

Pozn.: Dve čistiarne boli vyradené, pretože obsahovali zložky, ktoré narúšali porovnanie.

Čistiarne, ktoré zabezpečovali vyšší stupeň čistenia, ale nedodržiavali limity koncentrácií stanovené v smernici, boli zaradené do kategórie „sekundárne čistenie“.

Zdroj: Analýza EDA.

71

Dvor audítorov konštatuje, že je priestor na zníženie prevádzkových nákladov niektorých preskúmaných čistiarní, čo znázorňujú nasledujúce príklady:

–pokiaľ ide o náklady na prepravu a likvidáciu kalov, medzi 28 preskúmanými čistiarňami sú výrazné cenové rozdiely. V deviatich prípadoch boli náklady nad 100 EUR za tonu sušiny a v šiestich prípadoch boli náklady od 50 EUR do 100 EUR za tonu. Cena za túto položku nákladov zohráva dôležitú úlohu, pretože jej podiel na celkových prevádzkových nákladoch čistiarne môže byť významný (priemerne približne 10 %, ale v extrémnych prípadoch 30 % až 50 %),

–podiel energie predstavuje v priemere približne 30 % celkových nákladov 28 preskúmaných čistiarní. V polovici prípadov čistiarne používali splaškové kaly na produkciu energie, väčšinou prostredníctvom anaeróbnej digescie. Vo väčšine týchto prípadov bol podiel energie na celkových nákladoch pod priemerom 30 %,

–v tejto súvislosti Európska environmentálna agentúra dospela vo svojej správe z roku 2014²⁹ k záveru, že používaním ukazovateľov na meranie výkonnosti vodárenských spoločností v celej Európe by sa výrazne zlepšilo porozumenie výzvam efektívneho využívania zdrojov. Porovnanie ukazovateľov by bolo užitočným základom pre porovnávacie štandardy.

Využitie kalov vyprodukovaných čistiarňami komunálnych odpadových vôd

72

Výsledkom čistenia odpadových vôd je produkcia splaškových kalov. Splaškové kaly sa podľa smernice³⁰ považujú za odpad. Podľa tejto smernice opätovné použitie, recyklácia a zhodnocovanie odpadu sa uprednostňujú pred zneškodnením odpadu na skládkach, spaľovaním alebo trvalým uložením³¹. EÚ podporuje použitie kalov ako hnojív v poľnohospodárstve.

Obrázok 7 – Vyprodukované splaškové kaly (Česká republika – Blansko)

Zdroj: EDA.

73

Dvor audítorov preskúmal, či:

–bolo uprednostnené opätovne použitie kalov pred ich zneškodnením,

–prevádzkovatelia čistiarní komunálnych odpadových vôd dodržiavali limity koncentrácií pre niektoré parametre splaškových kalov, najmä ťažké kovy,

–Komisia zaviedla predchádzajúce odporúčania Dvora audítorov v tejto oblasti.

Opätovne použitie kalov uprednostnené pred ich odstránením v troch zo štyroch členských štátov

74

Hodnotenie 28 čistiarní Dvorom audítorov zahŕňalo produkciu kalov v roku 2012³² a bolo založené na preskúmaní zmluvných ustanovení medzi prevádzkovateľmi čistiarní a podnikmi na spracovanie odpadu a príslušných účtovných údajov. Súčasťou auditu neboli kontroly podnikov na spracovanie odpadu, ktoré prevzali vyprodukované kaly s cieľom zabezpečiť ich náležité spracovanie.

75

Dvor audítorov zistil, že v Českej republike, Maďarsku a na Slovensku čistiarne mali vo všeobecnosti zmluvy s jedným podnikom alebo viacerými podnikmi na spracovanie odpadu, ktoré kaly spracovali buď sami alebo ich postúpili iným užívateľom. Podľa zmlúv podniky na spracovanie odpadu zväčša používajú kaly na výrobu kompostu, rekultiváciu alebo výrobu bioplynu.

76

V Rumunsku sa všetok kal alebo časť kalu 11 z 12 preskúmaných čistiarní ukladá na skládkach a/alebo sa ponecháva na mieste. Ponechanie kalov na mieste nie je udržateľné z dlhodobého hľadiska.

77

Podľa vnútroštátnej stratégie spracovania odpadov Rumunska (2003 – 2013) by do roku 2020 malo byť 50 % kalov používaných v poľnohospodárstve alebo spaľovaných. Rumunské orgány predstavili novú stratégiu spracovania splaškových kalov vo februári 2012, ktorá však v čase konania auditu ešte nebola prijatá.

78

Členské štáty poskytli Komisii údaje o používaní splaškových kalov ku koncu roka 2012. Tieto údaje potvrdzujú, že opätovné použitie sa uprednostňuje v troch zo štyroch kontrolovaných členských štátov (pozri graf 4).

Graf 4

Použitie kalov k 31. 12. 2012 vyjadrené ako percento celkovej produkcie kalov

Pozn.: V Českej republike v roku 2012 približne 32 % kalov bolo použitých na výrobu kompostu (kategória: opätovné použitie: iné). Na Slovensku v roku 2012 63 % kalov bolo použitých na výrobu kompostu (kategória: opätovné použitie: pôda a poľnohospodárstvo). Pokiaľ ide o Rumunsko, kategória „Likvidácia: iné“ zahŕňa dočasné uskladnenie na mieste.

Zdroj: Analýza EDA údajov poskytnutých členskými štátmi Komisii.

Príslušné limity koncentrácií dodržané vo väčšine prípadov

79

Podľa smernice o splaškových kaloch, ktorá sa týka použitia kalov v poľnohospodárskej pôde, sú prevádzkovatelia čistiarní odpadových vôd povinní monitorovať³³ obsah kalov s cieľom zabezpečiť dodržiavanie limitov koncentrácií, najmä ťažkých kovov.

80

Okrem toho, vnútroštátne právne ustanovenia môžu ísť nad rámec smernice o splaškových kaloch zavedením viacerých parametrov a prísnejších limitov a môžu stanoviť limity koncentrácií aj pre iné využitie než v poľnohospodárskej pôde. Z analýzy vnútroštátnych právnych predpisov, ktorú vykonal Dvor audítorov, vyplýva, že:

–pri použití kalov v poľnohospodárstve limity stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch všetkých štyroch kontrolovaných členských štátov boli v mnohých parametroch prísnejšie ako limity stanovené v smernici o splaškových kaloch. Všetky štyri členské štáty taktiež stanovili limity pre dodatočné parametre, napr. arzén,

–pri použití kalov ako vstupného materiálu pre produkciu kompostu limity pre vstupný materiál existujú v Českej republike a na Slovensku v podobe technickej normy,

–pri uskladnení na skládke sa v rozhodnutí Rady³⁴ z roku 2002 stanovujú limitné hodnoty pre vylúhovateľnosť pre odpady prijateľné na skládkach. Poznamenávame, že podľa českých právnych predpisov na skládky nemožno ukladať biologicky rozložiteľný odpad okrem komunálneho odpadu, kvapalného odpadu a odpadu, z ktorého sa uvoľňuje kvapalina (vrátane kalov)³⁵. Ukladanie na skládkach je povolené v Maďarsku, Rumunsku a na Slovensku.

81

Keďže splaškové kaly možno použiť ako vstupný materiál pre výrobu kompostu, Dvor audítorov analyzoval aj právne predpisy zavedené pre využívanie kompostu a poznamenáva, že situácia sa v jednotlivých členských štátoch líši, pretože v súčasnosti nie sú na úrovni EÚ stanovené nijaké limity koncentrácií (pozri tabuľku 10).

Tabuľka 10

Právne ustanovenia o limitoch koncentrácií pre kompost

Česká republika
Maďarsko
Rumunsko
Slovensko

Áno

–Kompost v poľnohospodárskej pôde

–Kompost používaný na rekultiváciu

–Kompost určený na predaj ako hnojivo

Áno

–Kompost určený na predaj ako hnojivo

Žiadne pravidlá pre rekultiváciu alebo použitie mimo poľnohospodárskej pôdy
Žiadne
Áno

–Kompost určený na predaj ako hnojivo

Žiadne pravidlá pre rekultiváciu alebo použitie mimo poľnohospodárskej pôdy

Zdroj: Analýza EDA vnútroštátnych právnych predpisov.

82

Dvor audítorov preskúmal dodržiavanie limitov koncentrácií 28 čistiarňami na základe laboratórnych analýz vykonaných prevádzkovateľmi čistiarní v roku 2012. Z preskúmania vyplynulo, že limity, ak existovali (pozri bod 80), dodržali všetky čistiarne v Českej republike, Maďarsku a na Slovensku. V Rumunsku limity dodržala jedna z troch čistiarní (33 %), keď sa kaly použili v poľnohospodárskej pôde. Za ďalšie dve čistiarne analýzy nezahŕňali všetky parametre. Taktiež šesť zo siedmich čistiarní (86 %), ktoré posielali kaly na skládky, nedodržiavalo limity pre obsah sušiny. Okrem toho, pri troch zo siedmich čistiarní (43 %) analýzy nezahŕňali všetky parametre.

83

Chýbajúce limity pre kaly a kompost na určité typy použitia (rekultivácia, použitie mimo poľnohospodárskej pôdy) môže predstavovať ohrozenie pre kvalitu pôdy a následne kvalitu vody prostredníctvom odtokov a odplavov. Navyše to, že na úrovni EÚ chýbajú kritériá pre kompost určený na predaj ako hnojivo, znamená, že ekvivalentná ochrana životného prostredia nemôže byť zabezpečená v celej EÚ. Ako sa uvádza v štúdii zrealizovanej v mene Komisie, „nízka kvalita kompostu v niektorých krajinách bola určená ako hlavná prekážka ďalšieho rozvoju trhu“³⁶.

Obrázok 8 – Laboratórne zariadenie na vykonávanie testov v čistiarňach (Maďarsko – Szeged)

Zdroj: EDA.

Smernica o splaškových kaloch čaká na revíziu nariadenia o hnojivách Komisiou

84

Dvor audítorov vo svojej osobitnej správe č. 3/2009³⁷ Komisii odporučil, aby zvážila, či už nenastal správny čas na revíziu smernice o splaškových kaloch. Komisia vykonala ucelené hodnotenie³⁸ niekoľkých smerníc o toku odpadov, vrátane smernice o splaškových kaloch, s cieľom určiť, či je regulačný rámec vhodný. V hodnotení z roku 2014 sa dospelo k záveru, že smernica o splaškových kaloch vyvoláva „pochybnosti o jej relevantnosti v jej súčasnej podobe“. Za takmer 30 rokov sa normy a požiadavky stanovené v tejto smernici nikdy nerevidovali ani neaktualizovali“. Ďalším záverom bolo, že budúce rozhodnutie o revízii smernice by malo byť odložené, kým sa neprijme zrevidované nariadenie o hnojivách³⁹.

85

V roku 2010 sa v následnom hodnotení⁴⁰ fungovania súčasného nariadenia o hnojivách dospelo k záveru, že rozsah nariadenia by mal zahŕňať nielen neorganické hnojivá, ale aj organické hnojivá a zúrodňujúce látky. Taktiež sa v ňom odporúča zavedenie maximálnych limitov pre znečisťujúce látky prítomné v hnojivách. V roku 2015 sa Komisia rozhoduje, či predloží návrh revízie nariadenia o hnojivách.

86

V roku 2012 Spoločné výskumné centrum Komisie predložilo výsledky celoeurópskeho prieskumu o výskyte a miere vybraných zlúčenín v splaškových kaloch. Podľa tejto správy neexistujú nijaké vedecké dôkazy pre zavedenie nových limitných hodnôt pre tradičné organické znečisťujúce látky alebo pre nové znečisťujúce látky s výnimkou perfluóralkylov⁴¹.

87

Ďalšie dokumenty a štúdie ⁴² uvádzajú potenciálne riziko v súvislosti s mikroplastmi. Mikroplasty možno odstrániť v čistiarňach odpadových vôd do istej miery, a odstránené časti potom končia v kaloch. Keď sa kaly aplikujú v pôde, mikroplasty môžu skončiť vo vodnom prostredí prostredníctvom odtoku vody z pôdy.

88

Pokiaľ ide o kompost, Dvor audítorov odporučil v osobitnej správe č. 20/2012⁴³, aby Komisia vypracovala normy kvality EÚ pre kompost spolu s členskými štátmi na podporu rozvoja trhu s kompostom. Spoločné výskumné centrum Komisie uverejnilo začiatkom roka 2014 technický návrh kritérií určujúcich, kedy odpad prestáva byť odpadom⁴⁴, pre biologicky rozložiteľný odpad, ktorý prechádza biologickým čistením. V štúdii sa však navrhlo, aby boli splaškové kaly vyradené z kompostu a digestátov. Uvidí sa, či a ako návrh na revíziu nariadenia o hnojivách zavedie navrhované kritériá a či zavedie mechanizmus pre postupné začlenenie kategórií, ktoré nie sú pokryté v technickom návrhu, napr. splaškové kaly.

Finančná udržateľnosť čistiarní odpadových vôd spolufinancovaných EÚ

89

Hlavnou zložkou zabezpečenia finančnej udržateľnosti vodohospodárskych služieb je pokrytie nákladov. Finančná udržateľnosť je zabezpečená, keď príjmy z poskytovania služieb stačia na pokrytie prevádzkových nákladov a nákladov na údržbu a na návratnosť kapitálových nákladov, čím umožňujú obnovu investície. V rámcovej smernici o vode (článok 9) sa od členských štátov požaduje, aby do roku 2010 zabezpečili primeraný príspevok rozličných spôsobov využívania vody k úhrade nákladov za vodohospodárske služby. Užívatelia služieb čistenia a odvádzania odpadových vôd prispievajú na návratnosť nákladov prostredníctvom ceny (sadzby) za odpadovú vodu. Okrem toho, zo zásady znečisťovateľ platí⁴⁵ nepriamo vyplýva, že znečisťovatelia (v tomto prípade tí, ktorí vypúšťajú odpadovú vodu, napr. domácnosti a priemyselné zariadenia) sú zodpovední za znečistenie, ktoré spôsobili, a preto by mali niesť náklady na zníženie tohto znečistenia (v tomto prípade čistením odpadových vôd).

90

Vzhľadom na to, že voda nie je komerčný produkt ako iné produkty, sadzby sa počítajú na základe mechanizmu stanovenia cien, ktorý je vo všeobecnosti stanovený vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

91

Pri stanovovaní sadzby za odpadovú vodu môžu členské štáty zohľadniť spoločenské, environmentálne a hospodárske účinky⁴⁶ v snahe zabezpečiť, aby vodohospodárske služby zostali cenovo dostupné. V usmernení Komisie⁴⁷ sa uvádzajú 4 % príjmu domácností ako spoločne akceptovaný stupeň dostupnosti, t. j. celkový účet za vodu (pitná voda a odpadová voda) môže predstavovať 4 % príjmu domácností.

92

V programovom období 2000 – 2006 aj 2007 – 2013 sa v usmerneniach Komisie⁴⁸ požadovalo, aby sadzby za vodu pokrývali minimálne náklady na prevádzku a údržbu, ako aj veľkú časť odpisovaného majetku. Odpisy možno považovať za náhradu nákladov, ktoré sú potrebné na obnovu infraštruktúry v budúcnosti.

93

V programovom období 2014 – 2020 bolo dodržiavanie zásady pokrytia nákladov povinným prostredníctvom potreby splniť predbežné podmienky. To znamená, že schválenie operačných programov v programovom období 2014 – 2020 podlieha „existencii primeraného príspevku rozličných spôsobov využívania vody na úhradu nákladov za vodohospodárske služby […]“. Definícia ƒ„primeraného” príspevku však zostáva na rozhodnutí členských štátov.

94

Dvor audítorov preskúmal, či:

–sadzba za odpadovú vodu pokrývala odpisy, prevádzkové náklady a náklady na údržbu aktív,

–bol priestor na zvýšenie sadzby za odpadovú vodu, keď prevádzkové náklady a náklady na údržbu neboli dostatočne pokryté,

–majitelia infraštruktúry vytvorili dostatočné finančné rezervy na náhradu/obnovu infraštruktúry na konci jej ekonomickej životnosti.

Sadzby za odpadové vody účtované konečným užívateľom umožnili plne pokryť náklady len v 11 % prípadov

95

Dvor audítorov analyzoval sadzby za vodu stanovené na rok 2012 v prípade 28 preskúmaných čistiarní odpadových vôd. Porovnal nákladové položky zahrnuté v sadzbe s finančnými údajmi prevádzkovateľov čistiarní a majiteľmi infraštruktúry. Dvor audítorov zistil, že náklady boli plne pokryté len v troch prípadoch (11 %). Vo zvyšných 89 % prípadoch boli náklady pokryté len čiastočne.

96

Dvor audítorov poznamenáva, že v troch členských štátoch sú konkrétne zákonné ustanovenia, ktoré obmedzujú mieru pokrytia nákladov:

–v Českej republike⁴⁹ a na Slovensku⁵⁰ amortizačné náklady týkajúce sa časti aktív financovaných z grantu (EÚ a štátu) sú úplne alebo čiastočne vylúčené,

–v Maďarsku bola vyhláška o sadzbách za vodu prijatá v roku 2013⁵¹ a na Slovensku sú obmedzenia v súvislosti so zvyšovaním sadzby⁵².

97

Vzhľadom na túto situáciu Dvor audítorov zastáva názor, že môže existovať riziko, že prevádzkovatelia čistiarní nebudú vykonávať potrebnú údržbu, aby si udržali krátkodobú ziskovosť. To by však mohlo prispieť k zníženiu prevádzkovej udržateľnosti čistiarní odpadových vôd. Posúdenie, či náklady na údržbu v roku 2012 zodpovedali skutočným potrebám údržby, nebolo v rozsahu tohto auditu.

98

Ďalšia zložka, ktorá môže mať vplyv na stanovenie sadzby, je spôsob stanovenia grantu EÚ na projekt infraštruktúry. Grant EÚ je odôvodnený len vtedy, ak príjmy vytvorené projektom nie sú dostatočné na pokrytie investície a projektových nákladov. Táto likvidná medzera (t. j. rozdiel medzi diskontovanými investičnými nákladmi a diskontovanými čistými príjmami), ktorú je potrebné odhadnúť na základe analýzy nákladov a prínosov, možno potom financovať z verejných finančných prostriedkov (vrátane grantov EÚ). Tento prístup má odrádzajúci účinok na uplatnenie zásady pokrytia nákladov, pretože implikuje, že čím vyššie sú príjmy z činností odpadových vôd (t. j. vyššie sadzby), tým nižší je grant, ktorý môže investor očakávať, že dostane.

99

V programovom období 2014 – 2020, na rozdiel od predchádzajúcich období, žiadatelia o granty EÚ nemusia nevyhnutne⁵³ vykonať analýzu nákladov a prínosov ich projektov s cieľom posúdiť likvidnú medzeru. Namiesto toho sa môže uplatniť paušálne percentuálne vyjadrenie čistých príjmov, ktoré je v nariadení stanovené na úrovni 25 %⁵⁴. Likvidná medzera bude teda 75 % bez ohľadu na príjem vytvorený projektom. Inými slovami, ak sadzba je v takej výške, že vytvorený príjem pokryje viac než 25 % nákladov, grant sa pomerne nezníži.

Sadzby za odpadové vody boli pod mierou dostupnosti uvádzanou Komisiou v 92 % prípadoch, keď boli náklady len čiastočne pokryté

100

Priemerné sadzby za odpadové vody v roku 2012 v štyroch kontrolovaných členských štátoch sú uvedené v grafe 5.

101

V 23 z 25 prípadov (92 %), keď nebolo dosiahnuté plné pokrytie nákladov, celkové poplatky zaplatené užívateľmi za pitnú vodu a služby odpadových vôd boli pod 4 % mierou dostupnosti príjmov domácností, ktorú uvádza Komisia. Z týchto prípadov v siedmich (30 %) prípadoch bola sadzba za odpadové vody nižšia než priemerná vnútroštátna sadzba za odpadové vody.

Graf 5

Priemerné sadzby za odpadové vody v roku 2012

Pozn.: Sadzby boli prevedené na euro podľa týchto výmenných kurzov: 1 euro za 291,86 HUF, 25 CZK a 4,45 RON.

Zdroj: Údaje zo štatistického úradu Českej republiky a Maďarska, Výskumného ústavu vodného hospodárstva Slovenskej republiky a rumunských orgánov.

Finančné rezervy nie sú dostatočné na zabezpečenie obnovy infraštruktúry

102

Vo všeobecnosti je obnovu infraštruktúry povinný zabezpečovať majiteľ infraštruktúry⁵⁵. V 12 z 28 preskúmaných čistiarní komunálnych odpadových vôd (43 %) majitelia vytvorili rezervy⁵⁶ na financovanie obnovy. Situácia sa líšila (pozri tabuľku 11) podľa organizačnej štruktúry zvolenej pre riadenie služieb odpadových vôd. Keď je majiteľom samospráva a nie je stanovená právna požiadavka zabezpečovať samostatné účtovníctvo pre správu vodohospodárskej infraštruktúry, príjmy a výdavky z tejto činnosti sú zmiešané s príjmami a výdavkami z iných činností samosprávy.

103

Pri preskúmaných čistiarňach, aj keď boli vytvorené rezervy alebo kde boli finančné prostriedky účtované samostatne, nebudú postačovať na zabezpečenie obnovy infraštruktúry v budúcnosti pre povahu zavedenej politiky v oblasti sadzieb (pozri body 95 a 96).

104

Vzhľadom na finančnú situáciu prevádzkových spoločností právne ustanovenia týkajúce sa stanovovania sadzieb za vodu (takéto ustanovenia nie sú v Maďarsku) umožňujú začlenenie zisku⁵⁷, čo je podmienka pre vytvorenie rezerv. V 26 prevádzkových spoločnostiach (93 %) je celý kapitál alebo jeho väčšina vo verejnom vlastníctve, vo všeobecnosti tých istých samospráv, ktoré vlastnia infraštruktúru.

105

Prakticky vo všetkých prípadoch prevádzkové spoločnosti, ktoré často taktiež spravujú zariadenia na pitnú vodu a viac než jednu čistiareň odpadových vôd, dokázali vytvoriť isté finančné rezervy. Tieto finančné prostriedky by mohli prispieť k financovaniu obnovy infraštruktúry pod podmienkou, že tieto rezervy majitelia prevádzkových spoločností nepoužijú na iné potreby než vodohospodárske. V spoločnosti deväť z 28 prevádzkových spoločností (32 %) vyplatilo v období rokov 2010 až 2012 dividendy.

Tabuľka 11

Situácia ohľadom finančných rezerv vytvorených majiteľmi infraštruktúry

Majiteľom je samospráva (alebo zoskupenie samospráv)
Majiteľom je spoločnosť založená samosprávou (alebo združením samospráv)

Spoločnosť neprevádzkuje čistiareň
Spoločnosť prevádzkuje aj čistiareň

19 prípadov (68 %)
4 prípady (14 %)
5 prípadov (18 %)

Vytvorená rezerva
16 % Áno
84 % Neuviedlo alebo nie
Áno
Áno
(pozri bod 105)

Dostatočné rezervy
Nie
Nie
Nie

13Napríklad domovú žumpu možno považovať za individuálny systém.

14Oblasti definované na základe kritérií v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd (pozri glosár).

15Celkový obsah dusíka znamená: súčet celkového Kjeldahl-dusíka (organický N + NH₃), dusičnan (NO₃)-dusík a dusitan (NO₂)-dusík.

16Údaje poskytnuté v roku 2014 zachytávajúce situáciu k referenčnému dátumu 31.12.2012 za Českú republiku, Rumunsko a Slovensko a k 31.12.2011 za Maďarsko.

17Kontrola dodržiavania právnych požiadaviek má hierarchickú postupnosť. To znamená, že nedodržanie požiadaviek na zber (článok 3 smernice) zahŕňa nedodržanie požiadaviek zabezpečiť čistenie (článok 4 a, pokiaľ sa vzťahuje, článok 5), aj keď kvalita vypúšťaných vôd spĺňa požiadavky smernice. Podobne aglomeráciu, ktorá nespĺňa normy kvality pre sekundárne čistenie, nemožno považovať, že dodržiava článok 5 (vyšší stupeň čistenia).

18Posledná uverejnená správa: „Siedma správa o vykonávaní smernice o čistení komunálnych odpadových vôd“, COM(2013) 574 final zo 7. augusta 2013.

19Rumunsko zatiaľ nedospelo ani k jednému priebežnému termínu k referenčnému dátumu 31.12.2009, a tak sa nesúlad zatiaľ nestanovil. Napriek tomu, podľa situácie z 31.12.2012 (pozri tabuľku 3) Rumunsko nesplnilo svoj prvý termín v roku 2010.

20Článok 93 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25).

21Pomer medzi množstvom odpadovej vody a množstvom dažďovej vody.

22Tok, ktorý by čistiareň mala byť schopná spracovať počas suchého počasia, teda keď neprší.

23S výnimkou laboratórií a subjektov v oblasti medicíny a veterinárstva.

24To zodpovedá vypustenému množstvu nad rámec povoleného množstva (objem vynásobený koncentráciou vyjadrený napríklad v mg/l).

25V zmluvách sa vo všeobecnosti stanovuje štandardné časové obdobie (od piatich do 30 dní v závislosti od zmluvy) pre prípad, keď presné časové obdobie, počas ktorého došlo k prekročeniu limitov koncentrácií, nemožno určiť.

26Porovnanie medzi záťažou znečistením (vyjadreným v EO) skutočne spracovanou za rok a záťažou znečistením, ktorú je čistiareň schopná spracovať (pozri prílohu II, stĺpec „Navrhnutá kapacita v EO“).

27Keďže prítok môže obsahovať odpadovú vodu ale aj čistú vodu (t. j. dažďovú a podzemnú vodu, ktorá sa nemusia nijako čistiť), pri hodnotení využitia kapacity sa zohľadnil podiel čistej vody.

28Súčet nasledujúcich nákladov: náklady práce, náklady na materiál (vrátane nákladov na chemikálie), náklady na energie, náklady na prepravu a likvidáciu kalov a iné náklady. V kategórii „iné náklady“ boli zohľadnené len náklady na externalizovanú údržbu a náklady na externalizované laboratórne analýzy. Napríklad amortizačné náklady neboli zahrnuté.

29Technická správa č. 5/2014 „Výkonnosť vodárenských spoločností mimo súladu“.

30Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).

31Hierarchia odpadového hospodárstva zavedená v článku 4 smernice 2008/98/ES.

32Kaly vyprodukované čistiarňami odpadových vôd v štyroch kontrolovaných členských štátoch predstavujú nasledujúci podiel na celkovej produkcii kalov: 0,78 % v Českej republike, 45 % v Maďarsku, 52 % v Rumunsku a 10 % na Slovensku.

33V článku 9 a prílohe II k smernici 86/278/EHS sa uvádzajú konkrétne parametre, limity koncentrácií a počet vzoriek za rok, ktoré sa musia analyzovať v laboratóriu.

34Rozhodnutie Rady 2003/33/ES z 19. decembra 2002, ktorým sa stanovujú kritériá a postupy pre prijímanie odpadu na skládky odpadu podľa článku 16 a prílohy II smernice 1999/31/ES (Ú. v. ES L 11, 16.1.2003, s. 27).

35Vyhláška 294/2005 Sb.

36Posúdenie realizovateľnosti stanovenia cieľov pre recykláciu bioodpadu v EÚ, vrátane aspektov subsidiarity, záverečná správa z 31.3.2011 vypracovaná na základe rámcovej zmluvy ENV.G.4/FRA/2008/0112 vito vision on technology v spolupráci s Bio Intelligence Service a ARCADIS.

37Osobitná správa č. 3/2009 o účinnosti výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 1994 – 1999 a 2000 – 2006 (http://eca.europa.eu).

38SWD(2014) 209 final z 2. júla 2014 „Následné hodnotenie smerníc o toku odpadu“.

39Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 z 13. októbra 2003 o hnojivách (Ú. v. EÚ L 304, 21.11.2003, s. 1).

40Záverečná správa „Hodnotenie nariadenia (ES) 2003/2003 o hnojivách“ vypracované pre Komisiu Strediskom pre strategické a hodnotiace služby v novembri 2010.

41Toxické syntetické chemikálie.

42Pozri napríklad: 1. Pilotná štúdia zrealizovaná Inštitútom Alfreda Wegenera, uverejnená 30.10.2014 (www.awi.de) a 2. Dokument o potenciálnom riziku mikroplastov v čerstvej vode, uverejnený 29.9.2013 na stránke www.stowa.nl (Stichting Toegepast Onderzoek Waterbeheer).

43Osobitná správa č. 20/2012 „Je financovanie projektov infraštruktúry na nakladanie s komunálnym odpadom prostredníctvom štrukturálnych opatrení pre členské štáty účinnou pomocou na dosiahnutie cieľov politiky EÚ v oblasti odpadu?“ (http://eca.europa.eu).

44Kritériá, ktoré musí spĺňať určitý odpad, aby prestal byť odpadom.

45Článok 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (konsolidovaný text).

46Článok 9 rámcovej smernice o vode.

47Nové programové obdobie 2007 – 2013: Usmernenia k metodike vykonania analýzy nákladov a výnosov – Pracovný dokument č. 4, august 2006.

48Nové programové obdobie 2000 – 2006: Technický dokument 1 – Uplatňovanie zásady znečisťovateľ platí – Rozlišovanie sadzieb podpory Spoločenstva na činnosti súvisiace s infraštruktúrou v rámci štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu a ISPA (6.12.1999). Ohľadom programového obdobia 2007 – 2013 pozri predchádzajúcu poznámku pod čiarou.

49Pri projektoch spolufinancovaných EÚ by ceny za odpadovú vodu mali byť navyšované, kým sa nezabezpečí plné pokrytie odpisov, zohľadňujúc však stupeň dostupnosti (stanovený na 2 % príjmu domácností).

50Odpisy časti aktív nadobudnutých z grantu pred rokom 2011 nie sú začlenené do výpočtu sadzby. Avšak v dôsledku vyhlášky z roku 2011 odpisy všetkých aktív nadobudnutých od roku 2011 môžu byť zohľadnené najviac mierou 2 % (čo zodpovedá životnosti 50 rokov). V skutočnosti Komisia schválila veľké projekty v programovom období 2007 – 2013 až po prijatí vyhlášky v roku 2011, pretože zastávala názor, že predchádzajúce právne predpisy nezabezpečovali udržateľnosť.

51V Maďarsku bolo stanovenie sadzby za odpadovú vodu v právomoci samospráv do roku 2011. V zmenených právnych ustanoveniach sa uvádzalo, že sadzby z roku 2012 by sa mohli zvýšiť najviac o 4,2 % v porovnaní so sadzbami z roku 2011. Sadzby v roku 2013 (prvá polovica roka) mali byť rovnaké ako sadzby v roku 2012 a sadzby v druhej polovici roka 2013 a v roku 2014 nemohli byť vyššie než 90 % sadzieb z roku 2012.

52Sadzba z roku 2014 zostane platná na rok 2015 aj 2016, pokiaľ si úpravu ceny nebudú vyžadovať a odôvodňovať výrazná zmena ekonomických parametrov.

53Pri veľkých projektoch, ktoré schvaľuje Komisia (pozri bod 10), táto povinnosť zostáva. V programovom období 2014 – 2020 ide o projekty, ktorých celkové oprávnené náklady prevyšujú 50 mil. EUR.

54Článok 61 ods. 3 a príloha V k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

55Ak je majiteľom a prevádzkovateľom infraštruktúry iný subjekt, prevádzkovateľ dostáva príjem za čistenie odpadových vôd. Z tohto príjmu prevádzkovateľ musí pokryť svoje prevádzkové náklady a náklady na údržbu a nájomné splatné majiteľovi infraštruktúry. Nájomné stanovené v zmluve o prenájme by malo pokrývať odpisy a iné náklady, ktoré vznikajú majiteľovi.

56Účtované v súvahe ako rezervy a/alebo nerozdelený zisk.

57V Českej republike je ustanovenie, že by zisk mal byť primeraný. V roku 2013 bol zákonom stanovený vzorec pre výpočet primeraného zisku. Na Slovensku je zisk obmedzený na určitú výšku za m³.

Závery a odporúčania

106

Výdavky z Európskeho fondu regionálneho rozvoja/Kohézneho fondu na čistiarne komunálnych odpadových vôd v programovom období 2000 – 2006 a 2007 – 2013 zohrali rozhodujúcu úlohu v napredovaní členských štátov v spĺňaní podmienok smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. Zaznamenali sa však oneskorenia vo všetkých štyroch členských štátoch, ktorých sa týka táto správa, a čerpanie fondov EÚ bolo pomalé. Takmer všetky spolufinancované čistiarne komunálnych odpadových vôd spracúvali odpadové vody primerane, ale Dvor audítorov zastáva názor, že približne tretina z nich má nadmernú veľkosť. Vo väčšine kontrolovaných členských štátov vnútroštátne požiadavky na vypúšťanie odpadových vôd boli často prísnejšie než požiadavky v smernici, z čoho vyplýva možná potreba revízie tejto smernice. Dvor audítorov taktiež zistil nedostatky v riadení prípadov odľahčovania a nakladaní so splaškovými kalmi. Napokon, sadzby za odpadové vody sú v mnohých prípadoch príliš nízke na to, aby zabezpečili finančnú udržateľnosť spolufinancovanej infraštruktúry.

Dodržiavanie termínov pre vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd

107

Všetky štyri členské štáty, ktorých sa týka táto správa, zaznamenali významný pokrok v spĺňaní požiadaviek smernice o čistení komunálnych odpadových vôd, vyskytli sa však oneskorenia v konkrétnych oblastiach:

–termíny pre zber odpadových vôd v citlivých oblastiach v aglomeráciách nad 2 000 EO (kde platia požiadavky na vypúšťané odpadové vody) boli dodržané vo všetkých štyroch členských štátoch s výnimkou Rumunska, ktoré je v miernom omeškaní s priebežnými termínmi. Právne ustanovenia zabezpečujúce pripojenie domácností k existujúcej stokovej sieti sú zavedené vo všetkých štyroch členských štátoch. Účinné presadzovanie týchto povinností však spôsobuje príslušným vnútroštátnym orgánom ťažkosti, pretože sú vágne,

–ani jeden z kontrolovaných členských štátov nedodržal termíny pre čistenie odpadových vôd v aglomeráciách nad 2000 EO. Dvor audítorov taktiež zaznamenal, že počet týchto aglomerácií výrazne poklesol v príslušných členských štátoch. V dôsledku toho menej aglomerácií musí spĺňať požiadavky smernice,

–za aglomerácie pod 2 000 EO, na ktoré sa taktiež vynakladajú finančné prostriedky EÚ, má Komisia len čiastočné informácie, pretože nie je zavedené špecifické predkladanie správ a informácie poskytované členskými štátmi v plánoch manažmentu povodia nie sú úplné.

108

Komisia v súčasnosti sleduje situáciu v dodržiavaní smernice o čistení komunálnych odpadových vôd v troch zo štyroch členských štátov, ktorých sa týka táto správa. Z analýzy Dvora audítorov vyplýva, že je to zdĺhavý proces: členské štáty majú vo všeobecnosti 18 mesiacov (a v niektorých prípadoch 30 mesiacov), aby predložili Komisii údaje, a Komisii trvá ďalších 18 mesiacov, kým dokončí svoju analýzu a výkazníctvo.

Odporúčanie 1

Komisia by mala:

a)požadovať, aby aglomerácie pod 2 000 EO, ktoré majú zavedené zberné systémy, predkladali správy o tom, či je v nich čistenie primerané vzhľadom na požiadavky článku 7 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd a v prípade, že tomu tak nie je, či boli začlenené primerané opatrenia do plánov manažmentu povodia;

b)overiť predkladanie správ členských štátov o počte aglomerácií nad a pod 2 000 EO, keď došlo k výrazným zmenám, najmä z jednej kategórie do druhej. Toto overenie by mohlo byť začlenené do procesu následnej kontroly členských štátov Komisiou;

c)podporovať členské štáty, aby prijali jasné právne ustanovenia o povinnosti pripojenia domácností k existujúcim stokovým sieťam. Informácie o miere pripojenia domácností by mali byť súčasťou pravidelného predkladania správ;

d)skrátiť čas potrebný na posúdenie súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd tým, že požiada členské štáty, aby jej zasielali údaje do šiestich mesiacov (v súlade s článkom 15 smernice) od dátumu, keď si Komisia želá poznať situáciu ohľadom vykonávania (referenčný dátum). Komisia by sa taktiež mala snažiť znížiť jej vlastný čas na predkladanie správ;

e)preskúmať podobné prípady zdĺhavého vykazovania v rámci iných smerníc týkajúcich sa životného prostredia.

Využitie finančných prostriedkov EÚ dostupných v programovom období 2007 – 2013

109

Členské štáty sa značne oneskorovali v schvaľovaní a realizácii projektov v oblasti čistenia odpadových vôd spolufinancovaných EÚ v programovom období 2007 – 2013. To znamená riziko straty finančných prostriedkov EÚ, ktoré sú k dispozícii, a mohlo by to vyvolať potrebu členských štátov získať ďalšie finančné prostriedky (vnútroštátne alebo súkromné), aby sa zabezpečilo dokončenie niekoľkých projektov.

110

Odhady členských štátov zvyšných finančných prostriedkov potrebných na dokončenie projektov požadovaných pre súlad so smernicou prevyšujú aspoň v dvoch zo štyroch členských štátov rozpočtové prostriedky, ktoré sú k dispozícii v rámci operačných programov v oblasti životného prostredia v období 2014 – 2020.

Odporúčanie 2

Komisia by mala:

a)požiadať členské štáty, aby jej predložili aktualizované informácie o finančných sumách, ktoré budú musieť vyzbierať, aby zabezpečili splnenie termínov stanovených v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd pre aglomerácie nad 2000 EO a aglomerácie pod 2000 EO, v ktorých sú zavedené zberné systémy;

b)požiadať členské štáty, aby zabezpečili, že aglomerácie, ktoré nedodržiavajú smernicu, zrealizujú projekty potrebné na zabezpečenie súladu.

Účinnosť čistiarní komunálnych odpadových vôd spolufinancovaných EÚ

Výkonnosť čistiarní komunálnych odpadových vôd

111

Vody vypúšťané všetkými čistiarňami komunálnych odpadových vôd spĺňali limity koncentrácií stanovené v smernici o čistení komunálnych vôd, keď sa vzťahovali. V dvoch členských štátoch termíny uplatňovania buď ešte nevypršali alebo limitné hodnoty neplatili na úrovni jednotlivých čistiarní. 89 % čistiarní dodržiavalo limity uvedené v ich povoleniach. Dvor audítorov taktiež zaznamenal, že tieto limity sú založené na vnútroštátnych právnych predpisoch a/alebo povoleniach čistiarní, ktoré sú v niektorých prípadoch prísnejšie než limity v smernici.

112

Pokiaľ ide o prípady odľahčovania, ku ktorým dochádza v období silných dažďov, a ktoré majú vplyv na kvalitu vody recipienta, vo všeobecnosti chýbajú informácie o ich kvalite a parametroch kvality vody. Dvor audítorov poznamenáva, že Komisia nedávno začala štúdiu v tejto oblasti.

113

Vo väčšine prípadov (89 %) prevádzkovatelia čistiarní kontrolovali na vzorkách dodržiavanie limitov koncentrácií stanovených pre odpadové vody vypúšťané priemyselnými zariadeniami. Na Slovensku však prevádzkovatelia čistiarní nedopĺňali výsledky svojich kontrol (ktoré sa mohli vykonať aj len raz za rok) žiadosťou o výsledky samokontrol vykonaných priemyselnými zariadeniami.

114

Približne tretina preskúmaných čistiarní komunálnych odpadových vôd má nadmernú veľkosť, pričom niektoré z nich spracúvajú príliš vysoký podiel podzemnej vody. Je to spôsobené nedostatkami v konštrukcii čistiarní (napr. nerealistické predpoklady o potrebe čistenia odpadových vôd z domácností a priemyslu) a zmenami v obyvateľstve po začatí prác.

115

Výrazné odchýlky z hľadiska prevádzkových nákladov čistiarní (najmä pokiaľ ide o energie a prepravu a likvidáciu kalov) implikujú, že je priestor na zníženie týchto nákladov.

Odporúčanie 3

Komisia by mala:

a)posúdiť primeranosť limitov koncentrácií v smernici zohľadniac technologické zlepšenia od roku 1991, keď bola prijatá smernica o čistení komunálnych odpadových vôd;

b)posúdiť, či pravidlá pre počet a frekvenciu kontrol, ktoré majú vykonávať vnútroštátne orgány inšpekcie životného prostredia a pokuty, ktoré majú platiť priemyselné zariadenia za nedodržanie limitov, majú dostatočne odrádzajúci účinok v súlade s oznámením Komisie z roku 2012⁵⁸;

c)posúdiť, či je potrebné požadovať od členských štátov povinné meranie prípadov odľahčovania a stanoviť pravidlá pre povolený počet a kvalitu prípadov odľahčovania;

d)neschvaľovať „veľké projekty“ a žiadať členské štáty, aby neschvaľovali projekty v rámci operačných programov, pokiaľ návrh veľkosti čistiarní odpadových vôd nezohľadňuje možnosti na zníženie infiltrácie podzemnej vody: investičné náklady do utesnenia stokovej siete môžu byť nižšie než investičné náklady do čistiarní s vyššou kapacitou;

e)podporovať členské štáty, aby preskúmali a šírili informácie o možnostiach úspory nákladov, napríklad využitím potenciálu na výrobu energie zo splaškových kalov alebo využitím splaškových kalov ako hodnotnej suroviny na získanie fosforu. To si tiež môže vyžadovať, aby sa prevádzkovatelia čistiarní odpadových vôd zúčastnili na porovnaní s cieľom určiť, v ktorej čistiarni je priestor na zvýšenie efektívnosti nákladov, a určiť tie nákladové položky, na ktoré je potrebné sústrediť sa.

Použitie kalov vyprodukovaných čistiarňami komunálnych odpadových vôd

116

Opätovné použitie kalov sa uprednostňuje v troch zo štyroch kontrolovaných členských štátov. V Rumunsku sa však väčšina kalov ukladá na skládkach alebo sa ponecháva na mieste, čo nie je udržateľné z dlhodobého hľadiska.

117

Pre použitie kalov v poľnohospodárskej pôde alebo ich uloženie na skládkach existujú na úrovni EÚ limity koncentrácií pre niektoré látky, napr. ťažké kovy. Pre tieto typy použitia bolo monitorovanie členskými štátmi vo všeobecnosti primerané s výnimkou Rumunska. Situácia je odlišná pri iných typoch použitia (napr. kaly ako vstupný materiál pre produkciu kompostu alebo použitie mimo poľnohospodárskej pôdy). V týchto prípadoch nie sú na úrovni EÚ stanovené žiadne požiadavky na ochranu životného prostredia. Dvor audítorov poznamenáva, že Komisia taktiež zastáva názor, že smernica o splaškových kaloch je v tomto ohľade zastaraná, ale plánuje najprv aktualizovať nariadenie o hnojivách.

Odporúčanie 4

Komisia by mala:

a)podmieniť úhradu konečných platieb na „veľké projekty“ schválených v rámci operačných programov existenciou primeraného riešenia na opätovné použitie splaškových kalov a požadovať od členských štátov, aby zaujali taký istý prístup k projektom schválených na ich úrovni; mohlo by sa to vykonať začlenením osobitnej klauzuly do dohôd o grante za programové obdobie 2014 –2020;

b)na základe preskúmania primeranosti limitov koncentrácií pre znečisťujúce látky navrhnúť prijatie smernice o splaškových kaloch alebo inej smernice či nariadenia v oblasti odpadových vôd alebo kvality pôdy a požadovať od členských štátov, aby zabezpečili dôkladné monitorovanie znečisťujúcich látok na akékoľvek opätovné použitie kalov.

Finančná udržateľnosť čistiarní odpadových vôd spolufinancovaných EÚ

118

Sadzby za odpadové vody účtované domácnostiam a priemyslu boli v 89 % čistiarní príliš nízke na to, aby im umožnili obnovu infraštruktúry na konci jej ekonomickej životnosti. Vo väčšine prípadov sú sadzby stále výrazne pod mierou dostupnosti 4 % príjmu domácností, ktorú odporúča Komisia. Táto situácia je čiastočne spôsobená vnútroštátnymi právnymi ustanoveniami: v dvoch členských štátoch amortizačné náklady nemôžu byť plne zohľadnené pri stanovovaní sadzieb a v dvoch členských štátoch sú stropy pre ročný nárast sadzieb. Keď sa náklady plne nepokryjú z poplatkov od užívateľov služieb odpadových vôd, nepokrytú časť musia zaplatiť iní, čo je väčšinou široká verejnosť vo forme uhradených daní. Okrem toho, v dôsledku tejto situácie prevádzkovatelia čistiarní môžu znížiť súčasnú údržbu, čím sa zníži ekonomická životnosť aktív a/alebo zhorší kvalita čistenia odpadových vôd.

119

V dvoch tretinách prípadov preskúmaných Dvorom audítorov neboli žiadne informácie o tom, či majitelia infraštruktúry vytvárajú dostatočné finančné rezervy na údržbu a prípadnú obnovu infraštruktúry pre vodu a odpadové vody. Je to spôsobené nahraditeľnosťou zdrojov, keď sú vlastníkmi samosprávy. Na úrovni prevádzkovateľov čistiarní odpadových vôd sa vytvárajú isté rezervy z vytvorených ziskov.

Odporúčanie 5

Komisia by mala:

a)podporovať členské štáty vo vykonávaní zodpovednej politiky sadzieb za odpadové vody a v prípade potreby prijať právne ustanovenia v oblasti tvorby cien za vodu tak, aby sadzby nemohli byť nižšie než všeobecne prijatá miera dostupnosti 4 %;

b)podporovať členské štáty, aby dohliadali na to, že verejní vlastníci, napríklad samosprávy, zabezpečia, že bude k dispozícii dostatok financií na potrebnú údržbu a obnovu infraštruktúry odpadových vôd.

Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 10. júna 2015.

Za Dvor audítorov

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
predseda

58COM(2012) 95 final Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Zlepšenie využitia potenciálu opatrení EÚ v oblasti životného prostredia: budovanie dôvery prostredníctvom rozširovania poznatkov a schopnosti reagovať“.

Prílohy

Príloha I

Proces čistenia komunálnych odpadových vôd

Source: ECA.

Príloha II

Zoznam preskúmaných čistiarní odpadových vôd

Členský štát
Miesto
Projektovaná kapacita v EO
Celkové výdavky¹
(EUR)
Celkový grant EÚ
(EUR)
Grant ako % celkových výdavkov

Česká republika

Bludov
4 115
38 312 039,31
26 818 427,32
70 %

Zubri
47 000
43 395 472,68
29 508 921,03
68 %

Bzenec
22 607
27 294 593,37
17 732 842,00
65 %

Blansko
29 376
27 294 593,37
17 732 842,00
65 %

Maďarsko

Szeged
230 000
94 637 207,86
33 325 000,00
35 %

Zalaeger-Szeg
180 000
48 350 946,27
36 263 208,96
75 %

Györ
375 000
17 560 130,00
7 250 000,00
41 %

Dunakeszi
82 500
2 954 395,00²
(HUF 914 976 000)
1 942 002,00²
(HUF 601 438 000)
66 %

Budapešť
1 600 000
438 526 042,48
278 661 500,00
64 %

Debrecín
675 000
87 304 362,28
50 636 530,12
58 %

Šoproň
165 000
18 594 829,58
9 297 414,79
50 %

Rumunsko

Braila
247 700
43 984 313,64
32 988 235,23
75 %

Bukurešť Glina
1 654 110
105 765 515,60
68 747 585,14
65 %

Buzau
235 000
26 964 178,91
19 953 492,39
74 %

Constanta sever
308 125
69 251 771,60
49 669 303,00
72 %

Craiova
385 000
71 894 883,75
52 783 500,00
73 %

Galati
360 000
72 053 837,40
42 000 000,00
58 %

Iasi
933 300
45 550 042,28
34 162 531,71
75 %

Oradea
250 000
18 570 208,73
12 999 145,77
70 %

Pitesti
320 000
46 879 803,82
31 312 500,00
67 %

Ramnicu Valcea
130 000
28 119 004,10
21 089 253,08
75 %

Satu Mare
180 000
31 789 308,31
22 570 408,90
71 %

Timisoara
440 000
41 187 160,13
29 242 884,13
71 %

Slovensko

Trenčín
30 000
7 935 751,09
3 967 875,55
50 %

Považská Bystrica
45 000
12 299 508,09
6 149 754,04
50 %

Trnava
211 700
29 711 033,08
10 193 516,00
34 %

Vranov
34 900
51 823 026,31
34 020 640,00
66 %

Prešov
91 275
65 699 239,14
40 566 608,00
62 %

1Niektoré projekty pozostávali z čiastkových projektov (napr. modernizácia čistiarní odpadových vôd na niekoľkých miestach a vybudovanie stokových sietí na niekoľkých miestach), a tak sa celkové výdavky týkajú celého projektu a nie len preskúmaných projektov čistiarní odpadových vôd.

2Suma v HUF bola prevedená na euro podľa nasledujúceho výmenného kurzu: 1 euro za 309,7 HUF (priemer za rok 2014).

Príloha III

Termíny pre vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd

Členský štát
Priebežný termín na splnenie
Konečný termín prechodného obdobia

Česká republika
1. máj 2004 – pre 18 aglomerácií > 10 000 EO
31. december 2006 – 36 aglomerácií
31. december 2010

Maďarsko
31. december 2008 – pre aglomerácie v citlivých oblastiach > 10 000 EO
31. december 2010 – pre aglomerácie v normálnych oblastiach > 15 000 EO
31. december 2015
31. december 2008 – pre biologicky odstrániteľné priemyselné odpadové vody z čistiarní patriacich do priemyselných odvetví z prílohy III k smernici

V roku 2009 sa Maďarsko zaviazalo splniť článok 5 ods. 4 smernice do roku 2018.

Rumunsko
Zberné systémy
31. december 2010 – 61 % záťaže v EO
31. december 2013 – 69 % záťaže v EO
31. december 2015 – 80 % záťaže v EO
31. december 2013 – všetky aglomerácie > 10 000 EO
31. december 2018

Sekundárne alebo ekvivalentné čistenie (alebo vyšší stupeň čistenia v citlivých oblastiach)
31. december 2010 – 51 % záťaže v EO
31. december 2013 – 61 % záťaže v EO
31. december 2015 – 77 % záťaže v EO
31. december 2015 – všetky aglomerácie > 10 000 EO

Slovensko
31. december 2004 – 83 % celkového biologicky odstrániteľného znečistenia
31. december 2008 – 91 % celkového biologicky odstrániteľného znečistenia
31. december 2010 – všetky aglomerácie > 10 000 EO
31. december 2012 – 97 % celkového biologicky odstrániteľného znečistenia
31. december 2015

Odpovede Komisie

Zhrnutie

III

Komisia v súčasnosti nemá v úmysle rozšíriť povinnosť podávania správ podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd 91/271/EHS na aglomerácie pod 2 000 EO, keďže podľa článkov 3, 4 a 5 uvedenej smernice nemajú tieto aglomerácie povinnosť zbierať a čistiť komunálne odpadové vody. Podľa rámcovej smernice o vode 2000/60/ES však Komisia od členských štátov vyžaduje, aby poskytovali určité informácie bez ohľadu na veľkosť aglomerácií. Okrem toho by pilotný program „Štruktúrovaný rámec na vykonávanie právnych predpisov a informovanie“ (SIIF) mal zlepšiť kvalitu podávania správ (pozri odpoveď Komisie na bod 29).

Komisia pripomína, že v právnom rámci je pre aglomerácie nad 2 000 EO už stanovené, že domácnosti musia byť pripojené k sieťam alebo musia mať zavedené individuálne alebo iné vhodné systémy.

IV

Hlavným cieľom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu (KF) na programové obdobie 2007 – 2013 je znižovať rozdiely v úrovniach sociálno-ekonomického rozvoja jednotlivých regiónov EÚ a nie nevyhnutne prispievať k dodržiavaniu termínov stanovených v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd, za čo sú zodpovedné dotknuté členské štáty, a to bez ohľadu na výšku pridelených finančných prostriedkov. Príspevok z EFRR a KF na roky 2007 – 2013 nemusí byť dostatočný na uspokojenie všetkých potrieb v oblasti kanalizačnej infraštruktúry na účely dodržania termínov stanovených v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd.

Pokiaľ ide o potrebu uviesť podávanie správ do súladu s pokrokom dosiahnutým vo vykonávaní smernice o čistení komunálnych odpadových vôd, Komisia zastáva názor, že členské štáty takéto informácie podľa článku 17 uvedenej smernice poskytujú a v prípade zmien každé dva roky aktualizujú.

V

Pokiaľ ide o veľkosť čistiarní odpadových vôd, podľa názoru Komisie o tom rozhodujú členské štáty, keďže v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd nie sú stanovené žiadne špecifikácie týkajúce sa dimenzovania čistiarní (pozri odpoveď Komisie na bod 65).

Veľkosť čistiarní odpadových vôd môže byť vo všeobecnosti daná viacerými faktormi vrátane bezpečnostného limitu, aby čistiarne boli vždy v súlade so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd, pričom je potrebné zohľadniť sezónne činnosti/odchýlky, ako sú napríklad cestovný ruch, priemyselné činnosti alebo silné prívalové dažde, ako aj rezervu pre prípadné budúce pripojenie ďalších sídiel, rast počtu obyvateľov atď.

Od roku 2007 je cieľom zapojenia štruktúry JASPERS (Spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch) pomoc členským štátom pri zlepšovaní kvality žiadostí v súvislosti s veľkými projektmi vrátane ich technických charakteristík, a to pred podaním žiadostí o financovanie prostredníctvom grantov z uvedených fondov.

Pokiaľ ide o odľahčovanie, pozri odpovede Komisie na body 54 až 56.

Pokiaľ ide o posudzovanie limitov koncentrácií, pozri odpoveď Komisie na bod 49 a odporúčanie 3 písm. a).

VI

Komisia akceptuje odporúčanie Dvora audítorov.

VII

Komisia akceptuje toto odporúčanie a považuje ho za čiastočne vykonané, keďže od členských štátov sa podľa článku 9 ods. 1 rámcovej smernice o vode a podľa ex ante kondicionality 6.1 prílohy XI k nariadeniu o spoločných ustanoveniach č. 1303/2013 požaduje, aby vykonávali primeranú politiku sadzieb za vodu.

Komisia sa okrem toho domnieva, že miera dostupnosti 4 % je orientačná.

Komisia však neakceptuje druhú časť tohto odporúčania (t. j. že k dispozícii by mali byť dostatočné finančné prostriedky na nevyhnutnú údržbu a obnovu), vzhľadom na skutočnosť, že neexistuje špecifický právny rámec, zodpovednosť za zabezpečenie disponibility finančných prostriedkov na údržbu a obnovu patrí do kompetencie vlastníkov a/alebo prevádzkovateľov kanalizačnej infraštruktúry, a teda do pôsobnosti členských štátov.

Pripomienky

22

Komisia v súčasnosti analyzuje prijaté odpovede na formálne žiadosti o informácie, ktoré poslala týmto krajinám. Komisia v tejto súvislosti analyzuje, či je nevyhnutné prijať opatrenia, pokiaľ ide o preukazovanie rovnocennosti ochrany životného prostredia v rámci individuálnych systémov.

23

Komisia poznamenáva, že táto pripomienka je adresovaná príslušným členským štátom. Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd neupravuje pripojenie domácností k verejnej kanalizácii. To je v kompetencii členských štátov, aby na účely dosiahnutia súladu s článkom 3 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd zabezpečili pripojenie domácností na základe vnútroštátnych právnych predpisov alebo uplatnili alternatívne riešenie s použitím individuálnych systémov, prípadne iných primeraných systémov.

26

Táto dohoda medzi Maďarskom a Rumunskom je výsledkom možnosti, ktorú poskytuje článok 9 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd.

Okrem toho, článok 5 ods. 4 sa týka celkového zníženia obsahu dusíka a fosforu v prípade odpadových vôd vstupujúcich do všetkých čistiarní odpadových vôd v danej oblasti vrátane čistiarní, ktoré slúžia aglomeráciám pod 10 000 EO.

28

Komisia poznamenáva, že pokles vyprodukovanej záťaže o 10 – 15 % na úrovni členských štátov sa môže považovať za prijateľný, pretože aglomerácie sú „živé“ subjekty, ktoré prechádzajú neustálymi zmenami (napríklad v dôsledku emigrácie, zatvárania tovární atď.). Konštantná záťaž (EO) počas viacerých rokov naopak môže naznačovať, že údaje sa riadne neaktualizujú. Pokles počtu aglomerácií je logickým dôsledkom poklesu záťaže a tiež meniaceho sa charakteru aglomerácií. Sledovanie vývoja počtu EO je dôležitejšie než sledovanie zmien počtu aglomerácií.

Stav poklesu záťaže v Rumunsku vznikol iba v rámci ich prvých výsledkov vykonávania (8. predkladanie správ) a v zásade by sa nemal považovať za „prijateľný“. V rámci pilotného programu SIIF (Štruktúrovaný rámec na vykonávanie právnych predpisov a informovanie), ktorý sa začal realizovať v roku 2013, bude Komisia od príslušných orgánov žiadať, aby uviedli dôvody takých výrazných zmien (ovplyvňujúcich aj počet aglomerácií) a podnikli primerané kroky (pozri odpoveď Komisie na bod 29). Rumunsko bude súčasťou fázy III, ktorá sa začne v roku 2015.

29

Komisia začala realizovať pilotný program SIIF s cieľom zlepšiť organizáciu a správu údajov/informácií na vnútroštátnej úrovni a informovať tvorcov politiky, zainteresované strany a verejnosť o praktickom vykonávaní právnych predpisov, a to v súlade s ustanoveniami smernice o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí (2003/4/ES) a smernice o Infraštruktúre pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve Inspire (2007/2/ES). Program je venovaný najmä hľadaniu spôsobu, ako dosiahnuť alebo udržať súlad zameraním sa na požiadavky týkajúce sa údajov a informácií v aglomeráciách, ktoré súlad nedosahujú, a navrhovaním informačných systémov, ktoré prepájajú rôzne zdroje údajov (o životnom prostredí, sociálno-ekonomické, o financovaní, o právnych aspektoch atď.). Doposiaľ sa zapojili tieto krajiny: Cyprus, Litva a Slovinsko a počíta sa so zapojením ďalších štyroch krajín (okrem iného Rumunska).

V prípade členských štátov zapojených do programu SIIF, a predovšetkým v prípade Rumunska, má Komisia v úmysle sledovať v niekoľkých nadchádzajúcich rokoch vývoj záťaže vyprodukovanej v aglomeráciách s cieľom lepšie pochopiť, či je takáto zmena odôvodnená alebo nie.

30

Komisia poukazuje na to, že podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd členské štáty nie sú povinné predkladať správy za aglomerácie pod 2 000 EO (podľa článku 15 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd sa požiadavky Komisie na predkladanie správ týkajú údajov o zbere a čistení komunálnych odpadových vôd za aglomerácie nad 2 000 EO). Podľa článku 16 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd členské štáty predkladajú Komisii doplňujúce správy, ktoré sa týkajú iba všeobecných informácií o „likvidácii komunálnych odpadových vôd a kalu“.

Z dôvodu zachovania proporcionality a s cieľom nerozširovať ďalej predkladanie správ Komisia nepožaduje predkladanie správ za aglomerácie pod 2 000 EO, a to ani podľa článkov 15 a 16, ani podľa článku 17 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. Komisia navyše nepožaduje ani informácie, ktoré nie sú nevyhnutné pre kontrolu súladu s článkami 3, 4 a 5 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd.

Podľa rámcovej smernice o vode Komisia požaduje od členských štátov predkladanie informácií o vodných útvaroch, ktoré sú vystavené značnému tlaku komunálnych odpadových vôd (bez ohľadu na veľkosť aglomerácií), a o opatreniach, ktoré sa realizujú na účely dosiahnutia dobrého stavu, vrátane kvantitatívnych ukazovateľov, napríklad o znižovaní vypúšťanej záťaže znečisťujúcich látok. Komisia sa pri kontrole aglomerácií podľa článku 7 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd bude opierať o ustanovenia rámcovej smernice o vode.

31

V rámci stratégie na dosiahnutie súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd sa Komisia zameriava na najväčšie emisie znečisťujúcich látok vo vodných útvaroch. Komisia teda neukladá členským štátom povinnosť predkladať správy o aglomeráciách pod 2 000 EO, keďže podľa článkov 3, 4 a 5 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd neplatí pre tieto aglomerácie povinnosť zberu a čistenia komunálnych odpadových vôd. Podľa rámcovej smernice o vode však Komisia požaduje od členských štátov predkladanie informácií o vodných útvaroch, ktoré sú vystavené značnému tlaku komunálnych odpadových vôd (bez ohľadu na veľkosť aglomerácií), a o opatreniach, ktoré sa realizujú na dosiahnutie dobrého stavu. Členské štáty môžu následne v závislosti od prípadu prijímať ďalšie opatrenia pre aglomerácie pod 2 000 EO.

33

Komisia zastáva názor, že efektívnosť postupu nie je sporná: v konkrétnych žiadostiach adresovaných členským štátom v roku 2014, na ktoré odkazuje Dvor audítorov, sa od orgánov členských štátov požadovalo poskytnutie najaktuálnejších dostupných údajov o termínoch v rokoch 2009 a 2010. To prakticky znamená, že informácie o dodržiavaní termínov, ktoré uplynuli v rokoch 2009 – 2010, orgány aktualizujú podľa najnovších údajov (požadované roky: 2012 alebo 2013). Okrem toho, s údajmi z 8. predkladania správ (referenčné roky 2011 a 2012) bude môcť Komisia posúdiť dodržanie nových termínov, ktoré už uplynuli. Tieto aktualizácie umožnia Komisii, ak to bude považovať za vhodné, začať v prípade potreby konanie o porušení povinnosti. Ako uviedol Dvor audítorov, Komisia v súčasnosti analyzuje informácie, ktoré jej v tejto súvislosti členské štáty poskytli.

37

Komisia zastáva názor, že pre všetky štyri dotknuté členské štáty je miera viazania prostriedkov na úrovni programov na konci roka 2013, ako je uvedená v tabuľke 5, uspokojivá.

38

Komisia si uvedomuje, že miera čerpania ku koncu roka 2013 bola vo všetkých dotknutých členských štátoch pomerne nízka, a teda existuje riziko zrušenia záväzkov na úrovni programov [článok 93 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006]. Treba však zdôrazniť, že existujú objektívne dôvody tohto stavu, ako je napríklad skutočnosť, že technické, právne a administratívne kapacity dotknutých členských štátov je potrebné posilniť. Komisia okrem toho zdôrazňuje, že platby v prípade väčšiny projektov sa zvyčajne vykonávajú v posledných rokoch realizácie (t. j. v rokoch 2014 a 2015), keďže termínom skončenia oprávnenosti je koniec roka 2015.

39

Komisia si je vedomá toho, že viaceré projekty nemusia byť do 31. decembra 2015 ukončené a môžu sa rozdeliť na dve osobitné fázy (pozri aj odpoveď Komisie na bod 40). S cieľom urýchliť vykonávanie príslušných programov a predchádzať riziku zrušenia záväzkov bola preto koncom roka 2014 vytvorená pracovná skupina pre vykonávanie, ktorá sa okrem iného zameriava na urýchlenie vykonávania programov v štyroch členských štátoch.

40

Pri zohľadnení skutočnosti, že viaceré projekty sa môžu rozdeliť na dve programové obdobia, a s cieľom zjednodušiť členským štátom tento postup, Komisia navrhla úpravu usmernení o ukončení programov, ktoré boli prijaté 30. apríla 2015 [rozhodnutie Komisie C(2015) 2771, ktorým sa mení rozhodnutie C(2013) 1573]. Ich hlavným cieľom je zaviesť väčšiu flexibilitu v niektorých oblastiach vrátane rozdelenia neukončených projektov na fázy od roku 2016.

Pokiaľ ide o Slovensko a Rumunsko a v menšej miere Maďarsko, Komisia si je plne vedomá, že napriek významnému objemu prostriedkov, ktoré sú v rámci programov na obdobie rokov 2014 – 2020 pridelené na oblasť čistenia odpadových vôd, nebude s najväčšou pravdepodobnosťou možné uspokojiť všetky potreby.

41

Komisia uvádza, že podľa článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006 sa prostriedky z rozpočtu Európskej únie pridelené do fondov vykonávajú v rámci zdieľaného hospodárenia medzi členskými štátmi a Komisiou. V tomto rámci sú za konečné rozhodnutie o výbere projektov zodpovedné členské štáty, ktoré musia zabezpečiť, aby vybrané projekty boli v súlade s príslušnými programovými dokumentmi na obdobie rokov 2007 – 2013, ktoré prijala Komisia, a boli v súlade aj s právnymi predpismi EÚ (napríklad so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd). Komisia sa domnieva, že ak neboli predložené/schválené žiadne projektové žiadosti týkajúce sa niektorých väčších aglomerácií, môže to byť dôsledok toho, že sa tieto projekty nepovažovali za dostatočne „zrelé“ na to, aby spĺňali použité výberové kritériá (napríklad technická zrelosť/pripravenosť na realizáciu).

43

Vo všeobecnosti sú pre všetky programy na roky 2007 – 2013 stanovené základné/spoločné ukazovatele výstupov, ako aj špecifické ukazovatele výsledkov a výstupov pre jednotlivé programy. Ciele týchto programov spravidla odrážajú podporovaný druh zásahu (ukazovateľ výstupu) alebo očakávaný cieľ týkajúci sa potenciálnych príjemcov (ukazovateľ výsledku).

44

Komisia uznáva, že niektoré ciele nebudú do ukončenia programov (koniec roka 2015) splnené. Situácia, pokiaľ ide o plnenie cieľov, sa však v jednotlivých členských štátoch líši a v každom prípade by sa mala preskúmať po ukončení programov, keďže pri väčšine projektov v oblasti čistenia odpadových vôd boli zmluvy uzavreté až v roku 2014.

49

Skutočnosť, že členské štáty stanovujú prísnejšie limity koncentrácií než sú stanovené v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd, podľa Komisie nevedie nevyhnutne k potrebe vykonať revíziu limitov stanovených v smernici. Členské štáty pri vykonávaní smernice o čistení komunálnych odpadových vôd môžu ísť nad rámec v nej stanovených požiadaviek. Okrem toho sú členské štáty tiež povinné plniť ustanovenia ďalších relevantných smerníc¹ v oblasti ochrany/kvality vôd.

54

Komisia zaznamenala ten istý problém a vydala štúdiu o odľahčovaní (pozri bod 56), ktorá umožní zhromaždiť podrobnejšie informácie o odľahčovaní na úrovni členských štátov a tým získať presnejšie závery o súvisiacich údajoch.

Komisia už riešila veľký problém so znečisťovaním v dôsledku odľahčovania v mestách Londýn a Whitburn a iniciovala konanie o porušení povinnosti pred Súdnym dvorom EÚ (C-301/10, 18. október 2012). Keďže však v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd nie sú stanovené žiadne konkrétne požiadavky týkajúce sa odľahčovania a uvádza sa iba, že „členské štáty rozhodnú o opatreniach na obmedzenie znečistenia z búrkových prietrží“ (príloha I A), Komisia musí najskôr zhromaždiť údaje o druhu opatrení používaných na úrovni členských štátov, o ich účinnosti a praktickom využití, až potom bude môcť systematicky riešiť problém znečisťovania v dôsledku odľahčovania na úrovni EÚ.

Spoločná odpoveď Komisie na body 55 a 56

Komisia zastáva názor, že štúdia uvedená v bode 56 umožní dôkladnejšie posúdenie situácie v každom členskom štáte, čo v súčasnosti nie je možné. Na základe týchto záverov môže Komisia rozhodnúť o vyšetrovaní členských štátov, v ktorých zistí, že nesprávne riešenie otázky odľahčovania môže spôsobiť problémy so znečistením neočistenou odpadovou vodou.

58

Komisia zdôrazňuje, že členské štáty sú povinné zabezpečiť, aby vypúšťanie priemyselných odpadových vôd do zberných systémov a čistiarní komunálnych odpadových vôd bolo v súlade s článkom 11 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd a prílohou I C k tejto smernici, pričom podrobné ustanovenia súvisiace s limitmi koncentrácií sa upravujú vnútroštátnymi právnymi predpismi.

64

Komisia zdôrazňuje, že o spôsobe kontroly vypúšťania odpadových vôd z priemyselných zariadení rozhodujú členské štáty.

65

V smernici o čistení komunálnych odpadových vôd nie sú stanovené žiadne špecifikácie týkajúce sa dimenzovania čistiarní odpadových vôd. V článku 4 sa iba požaduje, aby sa záťaž vypočítala na základe maximálnej priemernej týždennej záťaže vstupujúcej do čistiarne v priebehu roka. O dimenzovaní čistiarní odpadových vôd preto rozhodujú členské štáty.

Komisia nevylučuje, že projekty mohli mať v čase vykonávania auditu nadmernú veľkosť, domnieva sa však, že pri konečnom zhodnotení a rozhodnutí, pokiaľ ide o presnú konštrukciu a veľkosť čistiarne odpadových vôd, by sa mali zohľadňovať najmodernejšie normy, ako aj viaceré komplexné faktické a hypotetické parametre.

Veľkosť čistiarní odpadových vôd môže byť vo všeobecnosti daná viacerými faktormi vrátane bezpečnostného limitu, aby čistiarne boli vždy v súlade so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd, pričom je potrebné zohľadniť sezónne činnosti/odchýlky, ako sú napríklad cestovný ruch, priemyselné činnosti alebo silné prívalové dažde, ako aj rezervu pre prípadné budúce pripojenie ďalších sídiel, rast počtu obyvateľov atď.

Od roku 2007 je cieľom zapojenia štruktúry JASPERS (Spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch) pomoc členským štátom pri zlepšovaní kvality žiadostí v súvislosti s veľkými projektmi vrátane ich technických charakteristík, a to pred podaním žiadostí o financovanie prostredníctvom grantov z uvedených fondov.

67

Náklady na znižovanie podielu čistej vody sa musia preskúmať, keďže veľké zníženie môže byť značne nákladné. Keď je podiel čistej vody v prítoku vysoký, je potrebné preskúmať, ako ho znížiť nákladovo efektívnym spôsobom.

67 Druhá zarážka

Komisia súhlasí, že by to bolo možné v prípadoch, v ktorých sa táto možnosť podloží primeranými analýzami nákladov a prínosov, v ktorých sa porovnajú očakávané náklady na obnovu s očakávanými prínosmi.

71 Prvá zarážka

Komisia zastáva názor, že náklady na spracovanie kalov závisia na jednej strane od zvoleného druhu spracovania a na druhej strane od konečného miesta určenia kalu z čistiarne.

71 Tretia zarážka

Komisia podporuje referenčné porovnávanie s cieľom zvýšiť environmentálnu výkonnosť vodárenských spoločností. Komisia sa vo svojej odpovedi na európsku občiansku iniciatívu Right2Water (Právo na vodu) [COM(2014) 177 final] zaviazala podniknúť kroky na preskúmanie myšlienky referenčného porovnávania kvality vody a služieb a v septembri 2014 zorganizovala stretnutie viacerých zainteresovaných strán. V rámci dialógu sa poukázalo na to, že pojem „referenčné porovnávanie“ sa používa v širokom zmysle. Malo by sa jednoznačne rozlišovať medzi zvyšovaním transparentnosti ako cieľom občianskej iniciatívy a referenčným porovnávaním ako nástrojom na podporu riadenia. Referenčné porovnávanie v druhom uvedenom význame je určené pre vodárenské spoločnosti a porovnávacie siete a slúži na posudzovanie výkonnosti porovnávaním podobných subjektov na základe komplexného súboru údajov a ukazovateľov. Úloha Komisie pri vykonávaní tohto porovnávania je však obmedzená na uľahčovanie dialógu o výmene najlepších postupov.

76

Komisia v zásade súhlasí s názorom, že kal by sa nemal skladovať na mieste a skôr či neskôr sa bude musieť premiestniť na konečné miesto určenia.

83

Komisia zvažuje revíziu nariadenia č. 2003/2003 o hnojivách. Jednou zo zvažovaných možností je stanoviť právne záväzné limitné hodnoty pre obsah ťažkých kovov a prípadne zahrnúť do revidovaného nariadenia o hnojivách splaškové kaly, ktoré spĺňajú tieto požiadavky na vlastnosti hnojív.

84

Komisia v súčasnosti neplánuje navrhnúť revíziu smernice o splaškových kaloch; pred prijatím akéhokoľvek budúceho rozhodnutia o revízii smernice o splaškových kaloch sa najskôr prijme rozhodnutie o prípadnej revízii nariadenia o hnojivách.

87

Komisia súhlasí, že čoraz viac štúdií poukazuje na vplyv mikroplastov v sladkých a morských vodách a odpadové vody by mohli byť zdrojom emisií.

88

Komisia zvažuje navrhnutie revízie nariadenia o hnojivách v roku 2015 (pozri aj body 83 a 84).

95

Komisia konštatuje, že v rámcovej smernici o vode (článok 9) sa požaduje, aby bol do roku 2010 zabezpečený primeraný príspevok pochádzajúci z rozličných spôsobov využívania vody k úhrade nákladov za vodohospodárske služby.

97

Komisia sa tiež domnieva, že existuje riziko, že prevádzkovatelia čistiarní odpadových vôd z dôvodu ziskovosti nevykonávajú potrebnú údržbu. Vzhľadom na skutočnosť, že neexistuje konkrétny právny rámec, zodpovednosť za efektívnosť prevádzkovateľov nesú členské štáty.

98

Komisia zastáva názor, že vhodný systém účtovania poplatkov je dôležitý nielen z hľadiska príspevku z EFRR, ale je potrebný aj pre dlhodobú finančnú udržateľnosť prevádzky. Odrádzajúce účinky doposiaľ uplatňovanej zásady úhrady nákladov sa výrazne zlepšia, keďže potenciálni príjemcovia v programovom období 2014 – 2020 nemusia nevyhnutne vykonať analýzu nákladov a prínosov s cieľom zistiť výšku deficitu financovania ich projektov, ale môžu uplatniť paušálne percentuálne vyjadrenie čistých príjmov na úrovni 25 %.

99

Ak sa členské štáty rozhodnú uplatniť paušálnu sadzbu 25 % v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, bude Komisia musieť konať v súlade s ustanoveniami tohto právneho rámca.

Spoločná odpoveď na body 101 až 105

Pozri odpoveď Komisie na bod 98.

Závery a odporúčania

106

Komisia zastáva názor, že nízka miera čerpania ku koncu roka 2013 mohla byť spôsobená napríklad skutočnosťou, že technické, právne a administratívne kapacity štyroch dotknutých členských štátov je potrebné posilniť, ako aj skutočnosťou, že platby v prípade väčšiny projektov sa zvyčajne vykonávajú v posledných rokoch realizácie (t. j. v rokoch 2014 a 2015), keďže termínom skončenia oprávnenosti je koniec roka 2015.

Komisia súhlasí, že vhodný systém účtovania poplatkov je dôležitý nielen z hľadiska príspevku z EFRR, ale je potrebný aj pre finančnú udržateľnosť spolufinancovanej kanalizačnej infraštruktúry. Podľa nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013 by potenciálne odrádzajúce účinky zásady úhrady nákladov mali postupne slabnúť, keďže sa od členských štátov vyžaduje, aby splnili ex ante kondicionalitu 6.1 týkajúcu sa vodného hospodárstva a poskytli dôkaz, že sa dodržiavajú ustanovenia o úhrade nákladov za vodohospodárske služby uvedené v článku 9 rámcovej smernice o vode, ak je vodohospodárska infraštruktúra spolufinancovaná z fondov.

Komisia zaznamenala zistenie Dvora audítorov, že takmer tretina z preskúmaných čistiarní odpadových vôd má nadmernú veľkosť. Pozri odpoveď Komisie na bod 65.

107 Tretia zarážka

Pokiaľ ide o pokles počtu aglomerácií, Komisia zastáva názor, že sledovanie vývoja počtu EO je dôležitejšie než sledovanie zmien počtu aglomerácií. Komisia bude sledovať situáciu v Rumunsku v rámci pilotného programu SIIF (pozri odpoveď Komisie na body 28 a 29).

Komisia zastáva názor, že zhromažďuje informácie potrebné a vhodné na účel stanovený v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd a že na osobitné účely môže navyše požadovať informácie podľa rámcovej smernice o vode (pozri odpoveď Komisie na body 30 a 31).

108

Komisia konštatuje, že zdĺhavosť procesu je spôsobená počtom dotknutých aglomerácií v rámci celej EÚ. Nástroj na predkladanie správ v rámci programu SIIF by však mal zlepšiť proces predkladania správ na vnútroštátnej úrovni.

V rámci 8. predkladania správ podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd Komisia požiadala o súbory údajov z roku 2011 alebo 2012.

Odporúčanie 1 a)

Komisia neakceptuje toto odporúčanie.

Komisia v súčasnosti nemá v úmysle rozšíriť predkladanie správ podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd na aglomerácie pod 2 000 EO, ktoré majú zavedené zberné systémy. Podľa rámcovej smernice o vode však Komisia požaduje od členských štátov predkladanie informácií o vodných útvaroch, ktoré sú vystavené značnému tlaku komunálnych odpadových vôd (bez ohľadu na veľkosť aglomerácií), a o opatreniach, ktoré sa realizujú na zlepšenie ekologického a chemického stavu.

Odporúčanie 1 b)

Komisia akceptuje toto odporúčanie. Komisia v súčasnosti nemá v úmysle zaviesť systematické overovanie počtu aglomerácií pod 2 000 EO prostredníctvom pravidelného predkladania správ podľa článkov 15 a 17 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. Komisia však bude sledovať prípady významných zmien, na ktoré bola upozornená alebo ktoré sa zistia inými prostriedkami, ako je napríklad pilotný program Štruktúrovaný rámec na vykonávanie právnych predpisov a informovanie.

Odporúčanie 1 c)

Komisia akceptuje toto odporúčanie a považuje ho už za vykonané v aglomeráciách nad 2 000 EO. Podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd musia mať v týchto aglomeráciách zavedené zberné systémy alebo individuálne systémy, prípadne iné primerané systémy.

Odporúčanie 1 d)

Komisia akceptuje odporúčanie.

Oneskorenie vydania správy Komisie oproti požadovanému referenčnému roku je spôsobené mnohými rozličnými procesnými a právnymi faktormi na úrovni členských štátov aj Komisie (napr. vnútorné postupy v členských štátoch, kontrola kvality poskytnutých údajov, počet dotknutých aglomerácií, stanovenie priorít atď.). Komisia sa domnieva, že súčasné systémy predkladania správ členských štátov neumožňujú zaviesť skoršie termíny predkladania správ, čo by inak bolo vhodné, keďže vnútroštátne systémy spôsobujú oneskorenie v predkladaní vlastných správ Komisie. Komisia sa usiluje o skrátenie času na predkladanie správ a o zhromažďovanie aktuálnejších údajov od členských štátov vypracovaním pilotného projektu, takzvaného nástroja na predkladanie správ v rámci programu SIIF, do ktorého sa zapojil vybraný počet členských štátov.

Odporúčanie 1 e)

Komisia akceptuje odporúčanie.

Nezávisle od tohto auditu vykoná Komisia rozsiahlu revíziu požiadaviek na predkladanie správ podľa právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia v rámci programu „Lepšia právna regulácia“².

109

Komisia tiež uznáva, že v prípade štyroch skúmaných členských štátov existujú riziká zrušenia záväzkov na úrovni programov podľa článku 93 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006. Niektoré z hlavných dôvodov oneskorenia vo vykonávaní sú uvedené v odpovediach Komisie na body 38 a 106.

S cieľom urýchliť vykonávanie príslušných programov a riešiť riziko zrušenia záväzkov bola koncom roka 2014 vytvorená pracovná skupina pre vykonávanie, ktorá sa okrem iného zameriava na urýchlenie vykonávania programov v štyroch dotknutých členských štátoch.

S cieľom zabezpečiť bezproblémové dokončenie viacerých projektov Komisia tiež navrhla úpravu usmernení o ukončení programov, zameranú na zavedenie väčšej flexibility v niektorých oblastiach vrátane rozdelenia neukončených projektov na fázy od roku 2016 (pozri aj odpoveď Komisie na bod 40).

110

Hlavným cieľom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu (KF) na programové obdobie 2007 – 2013 je znižovať rozdiely v úrovniach sociálno-ekonomického rozvoja regiónov EÚ a nie nevyhnutne prispievať k dodržiavaniu termínov stanovených v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd, za čo sú zodpovedné dotknuté členské štáty, a to bez ohľadu na výšku pridelených finančných prostriedkov. Príspevok z EFRR a KF na roky 2007 – 2013 nemusí byť dostatočný na uspokojenie všetkých potrieb v oblasti kanalizačnej infraštruktúry na účely dodržania termínov stanovených v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd.

Odporúčanie 2 a)

Komisia akceptuje toto odporúčanie v čiastočnej miere.

Pokiaľ ide o aglomerácie nad 2 000 EO, odporúčanie je už vykonané, keďže takáto požiadavka je už stanovená v článku 17 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. Správy podávané podľa článku 17 majú za cieľ uviesť potrebu predkladania správ do súladu s pokrokom dosiahnutým pri vykonávaní smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. Podľa článku 17 uvedenej smernice členské štáty takéto informácie poskytujú a v prípade zmien aktualizujú každé dva roky. Členské štáty môžu navyše pomocou nových vzorov na predkladanie správ (prijatých rozhodnutím č. 2014/431/EÚ z 26. júna 2014) poskytovať údaje o realizácii programov vrátane informácií o predpokladaných investíciách, súvisiacom použití finančných prostriedkov a o termínoch týkajúcich sa každého projektu, o ktorom sa predkladá správa. Jedným z cieľov pilotného programu SIIF je sprístupniť tieto informácie verejnosti.

Pokiaľ ide o aglomerácie pod 2 000 EO, Komisia sa domnieva, že takáto požiadavka by viedla k neodôvodnenému rozšíreniu predkladania správ a v konečnom dôsledku by mohla spôsobiť nepresnosti v údajoch predkladaných členskými štátmi. Podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd navyše neexistuje povinnosť predkladať správy za tieto aglomerácie.

Odporúčanie 2 b)

Komisia akceptuje toto odporúčanie.

Programy na obdobie rokov 2014 – 2020 sú zamerané najmä na aglomerácie nad 2 000 EO. Týkajú sa ich aj požiadavky na predkladanie správ stanovené v článku 17 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd [pozri aj odpoveď na písmeno a)].

111

Komisia zastáva názor, že o povoleniach pre čistiarne odpadových vôd rozhodujú členské štáty.

114

V smernici o čistení komunálnych odpadových vôd nie sú ustanovenia upravujúce veľkosť čistiarní odpadových vôd s výnimkou všeobecnej povinnosti stanovenej v článku 4. Okrem toho je dôležité uviesť, že tento druh infraštruktúry má dlhú životnosť a je ťažké posudzovať jeho vhodnú veľkosť iba z krátkodobého hľadiska. Veľkosť čistiarní odpadových vôd môže byť vo všeobecnosti daná viacerými faktormi, ako napríklad bezpečnostným limitom, aby čistiarne boli dlhodobo v súlade so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd, potrebou zvládnuť sezónne činnosti/odchýlky, ako je napríklad cestovný ruch, silné prívalové dažde či vytvorením rezervy pre prípadné budúce pripojenia v dôsledku rastu počtu obyvateľov (pozri aj odpoveď Komisie na bod 65).

Odporúčanie 3 a)

Komisia neakceptuje toto odporúčanie. Komisia v súčasnosti nemá v úmysle začať posudzovanie primeranosti limitov koncentrácií stanovených v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd, ani vykonať revíziu tejto smernice v blízkej budúcnosti

Odporúčanie 3 b)

Komisia neakceptuje toto odporúčanie.

V roku 2012 pri príprave oznámenia o kontrolách v oblasti životného prostredia Komisia široko posudzovala pravidlá a kontroly súvisiace s právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia. Aj keď výsledky tejto práce ukázali, že v niektorých členských štátoch je k dispozícii málo informácií o kapacitách kontrolných systémov a využívanie sankcií bolo značne rozdielne³, Komisia zastáva názor, že druh, počet a frekvenciu kontrol a inšpekcií najlepšie určia orgány členských štátov na základe rizika. Pokiaľ ide o pokuty, v súčasnosti sa kontroly súladu vykonávajú na základe právnych predpisov členských štátov, do ktorých bola transponovaná smernica 2008/99/ES⁴, v ktorej sú okrem iného stanovené sankcie voči fyzickým a právnickým osobám za najzávažnejšie porušenia právnych predpisov týkajúcich sa životného prostredia vrátane porušení smernice 91/271/EHS (smernica o čistení komunálnych odpadových vôd).

Odporúčanie 3 c)

Komisia akceptuje toto odporúčanie a posúdi túto možnosť s ohľadom na výsledky príslušnej štúdie, ktorá sa začala nedávno.

Odporúčanie 3 d)

Komisia akceptuje odporúčanie Dvora audítorov.

Komisia sa bude v súlade s nariadením pre programové obdobie 2014 – 2020 opierať o nezávislé odborné posúdenia (vrátane JASPERS), aby sa ubezpečila, že čistiarne odpadových vôd budú mať správnu veľkosť. O prípadnom vykonaní analýzy nákladov a prínosov však rozhodujú členské štáty.

Odporúčanie 3 e)

Komisia akceptuje toto odporúčanie. Komisia by však chcela poznamenať, že členské štáty nemajú právnu povinnosť používať existujúce postupy alebo zúčastniť sa na referenčnom porovnávaní (pozri aj odpoveď Komisie na bod 71).

116

Komisia zastáva názor, že uloženie splaškových kalov na skládkach alebo ich dlhodobé uskladňovanie v Rumunsku nie je udržateľné a nemalo by sa v rámci spolufinancovaných projektov akceptovať.

117

Komisia zvažuje revíziu nariadenia č. 2003/2003 o hnojivách. Jednou zo zvažovaných možností je stanoviť právne záväzné limitné hodnoty pre obsah ťažkých kovov a prípadne zahrnúť do revidovaného nariadenia o hnojivách splaškové kaly, ktoré spĺňajú tieto požiadavky na vlastnosti hnojív.

Odporúčanie 4 a)

Komisia neakceptuje toto odporúčanie. Komisia systematicky vyzýva členské štáty, aby primerané spracovanie kalov zahrnuli do vecného obsahu žiadostí o veľké projekty predkladaných na účely získania financovania z fondov. Na základe existujúceho právneho rámca však Komisia toto nemôže členským štátom uložiť ako povinnosť, keďže členské štáty nie sú povinné podmieniť úhradu záverečných platieb v rámci programov existenciou primeraného riešenia na opätovné použitie splaškových kalov.

Odporúčanie 4 b)

Komisia akceptuje toto odporúčanie v čiastočnej miere. Komisia v súčasnosti neplánuje navrhnúť revíziu smernice o splaškových kaloch; pred prijatím akéhokoľvek budúceho rozhodnutia o revízii smernice o splaškových kaloch sa najskôr prijme rozhodnutie o prípadnej revízii nariadenia o hnojivách.

118

Komisia konštatuje, že v rámcovej smernici o vode (článok 9) sa požaduje, aby bol do roku 2010 zabezpečený primeraný príspevok pochádzajúci z rozličných spôsobov využívania vody k úhrade nákladov za vodohospodárske služby.

Komisia zastáva názor, že vhodný systém účtovania poplatkov je dôležitý nielen z hľadiska príspevku z EFRR, ale je potrebný aj pre dlhodobú finančnú udržateľnosť prevádzky. Odrádzajúce účinky doposiaľ uplatňovanej zásady úhrady nákladov sa výrazne zlepšia, keďže potenciálni príjemcovia v programovom období 2014 – 2020 nemusia nevyhnutne vykonať analýzu nákladov a prínosov s cieľom zistiť výšku deficitu financovania ich projektov, ale môžu uplatniť paušálne percentuálne vyjadrenie čistých príjmov na úrovni 25 %.

Odporúčanie 5 a)

Komisia akceptuje toto odporúčanie. Od členských štátov sa požaduje, aby vykonávali primeranú politiku sadzieb za vodu podľa článku 9 ods. 1 rámcovej smernice o vode a ex ante kondicionality 6.1 prílohy XI k nariadeniu o spoločných ustanoveniach č. 1303/2013.

Komisia však zdôrazňuje, že vzhľadom na viacrozmerný charakter hodnôt súvisiacich s vodou a na skutočnosť, že miera dostupnosti 4 % je orientačná, stanovenie konečného pomeru patrí do kompetencie členských štátov.

Odporúčanie 5 b)

Komisia neakceptuje toto odporúčanie.

Vzhľadom na skutočnosť, že neexistuje špecifický právny rámec, zodpovednosť za zabezpečenie disponibility finančných prostriedkov na údržbu a obnovu patrí do kompetencie vlastníkov a/alebo prevádzkovateľov kanalizačnej infraštruktúry, a teda do pôsobnosti členských štátov.

1Predovšetkým ustanovenia rámcovej smernice o vode (2000/60/ES) a jej dcérskych smerníc o ochrane podzemných vôd (smernica 2006/118/ES) a o prioritných látkach (smernica 2008/105/EC, norma kvality životného prostredia), ako aj, okrem iného, smernice o pitnej vode (smernica 98/83/ES), smernice o vode určenej na kúpanie (smernica 2006/7/ES), rámcovej smernice o morskej stratégii (2008/56/ES), smernice o ochrane prirodzených biotopov (92/43/EHS) [a najmä jej článku 6) a nariadenia (ES) č. 854/2004 (a najmä časti A ods. 6 prílohy II].

2COM(2015) 215 final. Lepšia právna regulácia v záujme lepších výsledkov – program EÚ, z 19. mája 2015.

3http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/Final%20report%20inspections.pdf

4Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/99/ES z 19. novembra 2008 o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva, Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 28 – 37.

QJ-AB-15-006-SK-E  ISSN 1977-5776

Odpadové vody a splaškové kaly môžu ovplyvňovať kvalitu vody a pôdy. V reakcii na to EÚ prijala smernice a spolufinancuje budovanie zberných systémov a čistiarní komunálnych odpadových vôd.
Dvor audítorov kontroloval vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd v štyroch členských štátoch v povodí rieky Dunaj. Na vzorke 28 čistiarní odpadových vôd taktiež preskúmal spôsob čistenia odpadových vôd, spracovania splaškových kalov a zabezpečenie finančnej udržateľnosti.
Dvor audítorov vyjadril odporúčania k predkladaniu správ, spôsobom zlepšenia účinnosti, efektívnosti a udržateľnosti čistiarní odpadových vôd, relevantnosti limitov koncentrácií, využitiu splaškových kalov a monitorovaniu znečisťujúcich látok v kaloch.