EUROPOS AUDITO RŪMAI

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

El. paštas: eca-info@eca.europa.eu

Tinklavietė: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete. Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).

Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015

Print | ISBN 978-92-872-2022-6 | ISSN 1831-0885 | doi:10.2865/689000 | QJ-AB-15-002-LT-C
PDF | ISBN 978-92-872-2010-3 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/21054 | QJ-AB-15-002-LT-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2057-8 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/165118 | QJ-AB-15-002-LT-E

© Europos Sąjunga, 2015

Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ

Nemokamų leidinių galite įsigyti:

•vieną egzempliorių:
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).

(*)Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).

Parduodamų leidinių galite įsigyti:

•svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

LT
2015

Nr. 03

Specialioji ataskaita

ES Jaunimo garantijų
iniciatyva: žengti pirmieji
žingsniai, bet iškyla rizika
jos įgyvendinimui

(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

Auditorių grupė

Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai, atrinkdami ir nustatydami audito užduotis, siekia kiek įmanoma didesnio jų poveikio, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.

Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Henri Grethen vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už struktūrinių politikų, transporto ir energetikos išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narė Iliana Ivanova, jai talkino kabineto vadovas Tony Murphy, kabineto atašė Mihail Stefanov, skyriaus vadovas Emmanuel Rauch, auditorių grupės vadovė Valeria Rota, auditorė Kristina Maksinen ir auditorius Paolo Pesce.

Iš kairės į dešinę: P. Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinen, E. Rauch.

Turinys

Santrumpos

Žodynėlis

Santrauka

Įvadas

Jaunimo užimtumas ES

ES vaidmuo užimtumo politikoje

Jaunimo garantijų iniciatyva – priemonė, skirta remti jaunimą ieškant darbo, ir struktūrinė reforma, skirta gerinti perėjimą iš mokyklos į darbo rinką

Jaunimo garantijų programos finansavimas

Audito apimtis ir metodas

Pastabos

Komisija teikė tinkamą ir savalaikę paramą valstybėms narėms, nustatant Jaunimo garantijų programą

Komisija Jaunimo garantijų programos rengimo gaires valstybėms narėms pateikė per penkis mėnesius nuo Tarybos rekomendacijos patvirtinimo

Komisija atliko išsamų ir savalaikį valstybių narių pateiktų JGIĮP projektų vertinimą

Komisijos vertinimo metu JGIĮP projektuose nustatyta daug trūkumų

Po Komisijos vertinimo ne visos valstybės narės pateikė peržiūrėtus JGIĮP

Komisijos JGIĮP vertinimas nepakankamai suderintas su jos ESF / JUI veiksmų programų ex ante sąlygos vertinimu

Audito Rūmai nustatė keletą rizikų, susijusių su veiksmingu Jaunimo garantijų programos įgyvendinimu

Rizika, kad gali nepakakti finansavimo

Kadangi nėra kokybiško darbo pasiūlymo apibrėžties, tai gali neigiamai paveikti Jaunimo garantijų iniciatyvos veiksmingumą

Vis dar turi būti nustatyta nuosekli Jaunimo garantijų stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistema

Išvados ir rekomendacijos

I priedas | – | Jaunimo užimtumo lygis (2014 m. birželio mėn.)
II priedas | – | Šalys, tinkamos gauti JUI finansavimą
III priedas | – | Komisijos atliktas JGIĮP ir JUI ex ante sąlygų vertinimas

Komisijos atsakymas

Santrumpos

BNR: Bendrųjų nuostatų reglamentas (2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

BVP: Bendrasis vidaus produktas

CSR: Konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos

EMCO: Užimtumo komitetas

ESF: Europos socialinis fondas

ESIF: Europos struktūriniai ir investiciniai fondai

IRT: Informacinės ir ryšių technologijos

JG: Jaunimo garantijų iniciatyva

JGIĮP: Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planas

JUI: Jaunimo užimtumo iniciatyva

JVG: Jaunimo veiksmų grupė

MĮA: Metinė įgyvendinimo ataskaita

NEET: Nedirbantis, nesimokantis ar mokymuose nedalyvaujantis jaunimas

PV: Poveikio vertinimas

SWD: Tarnybų darbinis dokumentas

TDO: Tarptautinė darbo organizacija

VP: Veiksmų programa

VUT: Valstybinės užimtumo tarnybos

Žodynėlis

Europos semestras: Europos semestras yra pirmasis ES ekonominės politikos gairių ir priežiūros metinio ciklo etapas. Kiekvieną Europos semestrą Europos Komisija nagrinėja visų valstybių narių fiskalinių ir struktūrinių reformų politikas, teikia rekomendacijas ir stebi jų įgyvendinimą. Antrajame metinio ciklo etape, kuris vadinamas nacionaliniu semestru, valstybės narės įgyvendina bendrai suderintas politikas.

Europos socialinis fondas: Europos socialinis fondas (ESF) skirtas stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje gerinant užimtumo ir įsidarbinimo galimybes (visų pirma taikant mokymo priemones), didinant užimtumą ir kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų.

Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklas: Tinklas buvo sukurtas remiantis Tarybos ir Europos Parlamento sprendimu kuo labiau padidinti valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) efektyvumą. Tinklas apima visas 28 ES šalis ir Europos Komisiją. Jis siekia palyginti VUT efektyvumą atliekant lyginamąją analizę, nustatyti įrodymais pagrįstą gerąją praktiką ir skatinti abipusį mokymąsi, VUT paslaugų teikimo modernizavimą ir stiprinimą, įskaitant Jaunimo garantijų iniciatyvą, nustatyti Europos užimtumo strategijos išteklius ir atitinkamas nacionalinės darbo rinkos politikas.

Ex ante sąlygos: Tai – konkretūs ir tiksliai iš anksto nustatyti kritiniai veiksniai, kurie yra būtina sąlyga veiksmingam ir efektyviam investicinių prioritetų ar Europos prioritetų konkrečių tikslų siekimui. Jie turi būti tikrai ir tiesiogiai su jais susieti ir turėti tiesioginį poveikį. Rengiant veiksmų programas, kurioms iš Europos struktūrinių ir investicinių fondų (ESIF) 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu skiriamas bendrasis finansavimas, valstybės narės turi įvertinti, ar buvo įvykdytos šios sąlygos. Jei jos nebuvo įvykdytos, turi būti parengti veiksmų planai, kad jos būtų įvykdytos iki 2016 m. gruodžio 31 d.

Jaunimo garantijų iniciatyva: Jaunimo garantijų iniciatyva, kuri buvo patvirtinta 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo turėtų užtikrinti, kad visi iki 25 metų amžiaus jaunuoliai gautų gerų pasiūlymų dirbti, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę per keturis mėnesius nuo formaliojo mokymosi užbaigimo arba darbo netekimo. Jaunimo garantijų iniciatyva yra labai svarbi struktūrinė reforma, leidžianti institucijoms glaudžiau bendradarbiauti, siekiant konkrečių jaunimui skirtų rezultatų.

Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planas: Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo plane (JGIĮP) nustatyta, kaip Jaunimo garantijų iniciatyva bus įgyvendinta nacionaliniu lygmeniu, kokios yra atitinkamos viešųjų institucijų ir kitų organizacijų funkcijos, kaip ji bus finansuojama (įskaitant ES lėšų panaudojimą), kaip bus vertinama pažanga ir pateikiamas tvarkaraštis. Šiuos planus rengia valstybės narės. Komisija jų netvirtina.

Jaunimo užimtumo iniciatyva: Jaunimo užimtumo iniciatyva (JUI) skirta teikti finansinę pagalbą regionams, kuriuose jaunimo nedarbo lygis viršija 25 %, remiant Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą ir siekiant sustiprinti ir papildyti ESF finansuojamą veiklą. Pagal ją finansuojama veikla, kuri yra tiesiogiai skirta nedirbančiam, nesimokančiam ar mokymuose nedalyvaujančiam (NEET) jaunimui iki 25 metų (arba, valstybėms narėms nusprendus, iki 30 metų). Jos bendras biudžetas siekia 6 milijardus eurų. JUI politikos sistemą sudaro jaunimo užimtumo paketas ir, svarbiausia, rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo. JUI teisinis pagrindas yra nustatytas 2014–2020 m. ESF reglamentuose.

Jaunimo veiksmų grupė: 2012 m. vasario mėn. Komisija su aštuoniomis valstybėmis narėmis, kuriose tuo metu buvo didžiausias jaunimo nedarbo lygis, sukūrė jaunimo veiksmų grupes (JVG), skirtas nustatyti priemones, pagal kurias būtų galima panaudoti vis dar turimą 2007–2013 m. programavimo laikotarpio (taip pat ir ESF) finansavimą, siekiant paremti jaunimo įsidarbinimo ir MVĮ įdarbinimo galimybes.

NEET: NEET apibrėžiamas kaip „nedirbantis, nesimokantis ar mokymuose nedalyvaujantis“ jaunimas. Užimtumo komitetas (EMCO) šią apibrėžtį patvirtino 2010 m. balandžio mėn., siekiant ją naudoti „Europa 2020“ integruotų gairių kontekste. Ši NEET apibrėžtis apima nesimokančius ir mokymuose nedalyvaujančius bedarbius bei nesimokančius ir mokymuose nedalyvaujančius neaktyvius asmenis.

Kitaip sakant, sąvoka „nedirbantys“ apima nedirbančius ir neaktyvius asmenis, o sąvoka „nesimokantys ar mokymuose nedalyvaujantys“ reiškia, kad dirbantys ir (arba) formaliai ar neformaliai besimokantys asmenys nėra laikomi NEET.

Pastangų telkimas pradiniame etape: JUI kontekste pastangų telkimas reiškia, kad visas atitinkamas biudžetas gali būti panaudotas dvejais pirmaisiais daugiametės finansinės programos (DFP) metais, o ne per septynerius metus (2014–2020 m.)

Poveikio vertinimai: Poveikio vertinimai (PV) prisideda prie ES sprendimų priėmimo procesų, sistemingai surenkant ir nagrinėjant su planuojamomis intervencijomis susijusią informaciją bei įvertinant jų tikėtiną poveikį. Jie turi būti atlikti visoms svarbioms politikos iniciatyvoms, (pateiktoms metinėje politikos strategijoje (MPS) arba vėliau Komisijos teisėkūros ir darbo programoje (KTDP), su kai kuriomis aiškiai apibrėžtomis išimtimis. Be to, kaip atskiri atvejai, gali būti vertinamos kitos svarbios iniciatyvos.

Tarptautinė darbo organizacija: Tarptautinė darbo organizacija (TDO) yra Jungtinių Tautų agentūra, nagrinėjanti su darbu susijusius klausimus, visų pirma tarptautinius darbo standartus. Iš 193 JT valstybių narių 185 yra TDO narės. Kitaip nei kitos Jungtinių Tautų specializuotos agentūros, Tarptautinė darbo organizacija turi trišalę valdymo struktūrą, kurią sudaro vyriausybės, darbdaviai ir darbuotojai. TDO yra pagrindinė darbo statistikos teikėja.

Veiksmų programa: Veiksmų programa (VP) nustato valstybės narės prioritetus ir konkrečius tikslus ir kaip finansavimas (ES bei nacionalinis viešasis ir privatus bendrasis finansavimas) bus panaudotas numatytu laikotarpiu (paprastai septynerius metus) projektams finansuoti. Šiais projektais turi būti prisidedama siekiant tam tikrų tikslų, kurie yra nustatyti VP prioritetinės krypties lygmeniu. Veiksmų programos apima visus sanglaudos srities fondus (ERPF, SF ir ESF). VP parengia valstybė narė, ji turi būti patvirtina Komisijos prieš atliekant bet kokį mokėjimą ES biudžeto. Veiksmų programas atitinkamu laikotarpiu galima keisti tik tuomet, kai dėl to sutinka abi šalys.

Santrauka

I

Vidutinis 22 % jaunimo nuo 15 iki 24 metų nedarbo lygis ES 2014 m. birželio mėn. yra rimta problema visoms valstybėms narėms. Situacija kai kuriose valstybėse narėse yra kritiška, kuomet vienas iš dviejų ar vienas iš trijų jaunuolių yra bedarbis – padidėja „prarastosios kartos“ rizika su reikšmingomis socialinėmis ir ekonominėmis sąnaudomis.

II

Reaguodama į blogėjančią darbo neturinčio jaunimo situaciją, kurią dar labiau apsunkino ekonominė ir finansinė krizė, 2012 m. Komisija pasiūlė Jaunimo garantijų programą ir 2013 m. balandžio mėn. buvo priimta su ja susijusi Tarybos rekomendacija. Joje Taryba pateikė rekomendacijas Komisijai ir valstybėms narėms nustatyti Jaunimo garantijų iniciatyvą, kurios paskirtis – sistemingai užtikrinti, kad visi iki 25 metų amžiaus ES jaunuoliai gautų gerų pasiūlymų dirbti, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę per keturis mėnesius nuo formaliojo mokymosi užbaigimo arba darbo netekimo.

III

Programa bus finansuojama iš ES biudžeto (Europos socialinio fondo ir specialios Jaunimo užimtumo iniciatyvos), jai 2014–2020 m. numatyta skirti 12,7 milijardo eurų. Taip pat reikės papildomo nacionalinio finansavimo, kadangi be asmenims skirtų priemonių taip pat būtinos struktūrinės reformos.

IV

Audito metu Audito Rūmai vertino, ar Komisija teikė tinkamą pagalbą valstybėms narėms, joms nustatant savo Jaunimo garantijų programas, ir peržiūrėjo galimą riziką įgyvendinimui. Audito Rūmai padarė išvadą, kad Komisija laiku teikė tinkamą pagalbą valstybėms narėms. Tačiau buvo nustatytos trys potencialios rizikos veiksmingam Jaunimo garantijų programos įgyvendinimui: viso finansavimo tinkamumo, kaip apibrėžiamas kokybiškas pasiūlymas ir kaip Komisija stebi programos rezultatus ir teikia ataskaitas apie juos.

V

Audito Rūmai rekomenduoja:

οvalstybės narės turėtų teikti aiškią ir išsamią apžvalgą apie visų planuojamų priemonių, skirtų kovoti su jaunimo nedarbu pagal Jaunimo garantijų programą, sąnaudas, kad Komisija galėtų įvertinti bendrus finansavimo poreikius;

οKomisija turėtų propaguoti kokybinius požymius, kurie turėtų būti privalomi iš ES biudžeto finansuojamoms darbo vietoms, stažuotėms ir gamybinei praktikai. Tai galėtų būti paremta elementais, kuriais apibrėžiamas kokybiškas pasiūlymas Komisijos gairėse, skirtose įvertinti Jaunimo užimtumo iniciatyvą;

οKomisija turėtų nustatyti išsamią Jaunimo garantijų programos stebėjimo sistemą, apimančią struktūrines reformas ir asmenims skirtas priemones. Šio stebėjimo rezultatai turėtų būti pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai.

Įvadas

Jaunimo užimtumas ES

01

Pastarąjį dešimtmetį, ypač prasidėjus ekonominei ir finansinei krizei, ES ženkliai išaugo bedarbių skaičius. Dar didesnė yra jaunimo (15–24 metų) bedarbystės rizika: pavyzdžiui, kadangi jaunuoliai turi mažiau patirties, jie dažniausiai pirmieji atleidžiami iš darbo. Kai kuriose valstybėse narėse ekonominei ir finansinei krizei pasiekus aukščiausią tašką susidarė situacija, kai jaunimo perėjimas iš mokyklos į darbo rinką buvo beveik neįmanomas¹.

02

Jaunimo nedarbas taip pat yra „jautresnis“ ekonominiam ciklui nei nedarbas apskritai, paprastai daugiau jaunimo įdarbinama ekonomikos sektoriuose, kuriuose žymiai didesnė ekonominio nuosmukio rizika, pavyzdžiui, gamybos, statybos, mažmeninės prekybos ar apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriuose. Per pastaruosius ketverius metus bendras jaunimo užimtumo lygis sumažėjo tris kartus, tiek pat kaip ir suaugusiųjų lygis. Remiantis Tarptautinio valiutos fondo (TVF) duomenimis, cikliniai veiksniai paaiškina apie 50 % jaunimo nedarbo lygio pokyčių Europoje ir 70 % nedarbo lygio padidėjimą atitinkamose euro zonos šalyse².

03

2010 m. Komisija ėmėsi įgyvendinti „Europa 2020“ strategijos pavyzdinę iniciatyvą „Judus jaunimas“³, kuri skatino geresnį švietimą ir mokymą, sėkmingesnę integraciją į darbo rinką ir didesnį judumą kaip priemones kovoje su jaunimo nedarbu. Komisija taip pat paragino valstybes nares užtikrinti, kad visi jauni žmonės per keturis mėnesius nuo mokyklos užbaigimo turėtų darbą, toliau mokytųsi ar vykdytų kitą aktyvumo skatinimo priemonę ir kad tai turėtų būti padaryta taikant „Jaunimo garantijų iniciatyvą“.

04

2011 m. gruodžio mėn. Komisija pasiūlė „Jaunimo galimybių iniciatyvą“⁴, o 2012 m. sausio mėn. pranešė, kad ji dirbs su aštuoniomis valstybėmis narėmis, kuriose yra didžiausias jaunimo nedarbas, nustatydama „Jaunimo veiklos grupes“ (JVG), siekiant geriau panaudoti vis dar turimas 200–2013 m. programavimo laikotarpio ES lėšas.

05

2012 m. gruodžio mėn. savo „Jaunimo užimtumo pakete“⁵ Komisija pasiūlė Tarybos rekomendaciją nustatyti „Jaunimo garantijų iniciatyvą“. 2013 m. balandžio mėn. šį pasiūlymą patvirtino ES Ministrų Taryba⁶, o 2013 m. birželio mėn. – Europos Vadovų Taryba⁷.

06

2014 m. jaunimo nedarbo lygis ES vis dar kėlė nerimą (žr. 1 langelį ir I priedą).

07

Be to, tarp šalių, kuriose yra pats didžiausias ir pats mažiausias jaunimo nedarbo lygis yra nepaprastai didelis atotrūkis (žr. 1 diagramą). Skirtumas tarp valstybės narės su mažiausiu jaunimo nedarbo lygiu (Vokietija, 2014 m. birželio mėn. – 7,8 %) ir su didžiausiu nedarbo lygiu (Ispanija, 2014 m. birželio mėn. – 53,4 %) sudaro apie 50 procentinių punktų.

1 langelis

Jaunimo nedarbas ES – keli duomenys apie situaciją 2014 m.

2014 m. birželio mėn. 28 ES valstybėse narėse beveik 5 milijonai jaunuolių (iki 25 metų amžiaus) buvo bedarbiai, iš jų 3,3 milijono – euro zonoje. Tai sudaro 22 % nedarbo lygį ES. Daugiau nei kas penktas jaunas ES pilietis darbo rinkoje negali rasti darbo; Graikijoje ir Ispanijoje – kas antras.

1 diagrama

Jaunimo nedarbo lygis (15–24 metų amžiaus) ES valstybėse narėse (2014 m. birželio mėn.)

Šaltinis: Eurostatas.

08

Dėl jaunimo nedarbo taip pat atsiranda didelių socialinių ir ekonominių sąnaudų. Remiantis 2012 m. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound)⁸ tyrimu, padaryta išvada, kad jauni 15–24 metų nedirbantys, nesimokantys ar mokymuose nedalyvaujantys (NEET) europiečiai „kainuoja“ (skaičiuojamos bedarbio išmokos, negautos pajamos ir mokesčiai) apie 153 milijardus eurų (apie 1,2 % ES BVP) per metus. Be to, dėl jaunimo nedarbo atsiranda ilgalaikės sąnaudos, susijusios su ekonomika, visuomene ir atskirais asmenimis, pavyzdžiui, padidėjusi tolesnio nedarbo rizika (kaip įgūdžių pablogėjimo ir pasitenkinimo darbu sumažėjimo dėl užsitęsusios bedarbystės ir veiklos neturėjimo, rezultatas) ir skurdas. 2014 m. iš viso 7,5 milijono jaunuolių buvo NEET.

ES vaidmuo užimtumo politikoje

09

ES vaidmuo užimtumo politikoje – užtikrinti, kad būtų suderintos valstybių narių užimtumo politikos, visų pirma apibrėžiant jų gaires. Komisija taip pat gali remti ir, prireikus, papildyti nacionalinius veiksmus kovoje su nedarbu⁹.

10

Europos semestro kontekste Komisija taip pat siūlo rekomendacijas Tarybai, atsižvelgiant į jos vykdomą valstybių narių ekonominės politikos, įskaitant užimtumą, daugiašalę priežiūrą¹⁰. Komisija mano, kad šios rekomendacijos, vadinamos „konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis“ yra politiškai įpareigojančios, kai jas patvirtina Europos Vadovų Taryba. Pagaliau gali būti taikomos sankcijos, jei nustatoma trūkumų, kai valstybės narės yra makroekonominio disbalanso ir (arba) per didelio deficito situacijoje, ir Europos Vadovų Taryba mano, kad atitinkama valstybė narė jų tinkamai nešalina¹¹.

Jaunimo garantijų iniciatyva – priemonė, skirta remti jaunimą ieškant darbo, ir struktūrinė reforma, skirta gerinti perėjimą iš mokyklos į darbo rinką

11

2013 m. Tarybos rekomendacijoje apibūdinta Jaunimo garantijų iniciatyvos koncepcija (žr. 2 langelį) ir pateikiamos konkrečios rekomendacijos valstybėms narėms ir Komisijai dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo ir įgyvendinimo.

12

Kitaip nei ankstesnės priemonės, Jaunimo garantijų iniciatyva siekiama sistemingai teikti vieną iš keturių alternatyvių (darbo, pameistrystės, stažuotės arba tęstinio mokymosi) pasiūlymų ES nedirbantiems, niekur nesimokantiems ar mokymuose nedalyvaujantiems jaunuoliams. Tarybos manymu, valstybės narės Jaunimo garantijas turėtų suteikti „atsižvelgdamos į nacionalines, regionines ir vietos aplinkybes“¹².

13

Jaunimo garantijų iniciatyvai įgyvendinti būtinos įvairios priemonės, kurios gali būti įgyvendintos trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Nors kai kurie rezultatai, susiję su atskiriems asmenims skirtais veiksmais, gali būti pasiekti greitai, kitiems, kad būtų gautas teigiamas poveikis, prireiks laiko. Ilgalaikių priemonių pavyzdžiai yra šie: struktūrinės reformos, susijusios su valstybinėmis užimtumo tarnybomis (VUT) ir darbo teisės aktų pataisos.

2 langelis

Kas yra Jaunimo garantijų iniciatyva?

Pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą valstybės narės turėtų užtikrinti, kad per keturis mėnesius nuo mokyklos užbaigimo arba darbo netekimo iki 25 metų amžiaus jaunuoliai gautų „kokybišką“, jų išsilavinimą, žinias ir patirtį atitinkantį darbą arba, užbaigę pameistrystės kursus, atlikę stažuotę ar tęstinio mokymosi kursus, įgytų išsilavinimą, žinias ir patirtį, leidžiančius gauti darbą ateityje.

Jaunimo garantijų programos finansavimas

14

2014–2020 m. programavimo laikotarpiu Jaunimo garantijų programa yra finansuojama iš ES biudžeto, visų pirma pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI)¹³ ir iš Europos socialinio fondo (ESF) bei iš nacionalinių biudžetų (žr. 2 diagramą). Šį viešąjį finansavimą gali papildyti privatus finansavimas (pavyzdžiui, pameistrystės programoms skirtos įmonių investicijos arba privačių fondų finansuojamos mokymo programos).

2 diagrama

Jaunimo garantijų iniciatyvos finansavimo apžvalga

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

Europos socialinis fondas

15

ESF iki šiol yra svarbiausias Jaunimo garantijų programai skirto ES finansavimo šaltinis. 2015 m. vasario mėn. Komisija apskaičiavo, kad ESF finansavimas iš viso sudarys apie 9,5 milijardo eurų, įskaitant 3,2 milijardo eurų, kurių gali prireikti JUI finansuoti (žr. 16 dalį). ESF gali finansuoti konkrečiai asmenims skirtas ir su struktūrinėmis reformomis susijusias priemones (žr. 3 langelį).

3 langelis

Veiklos, kuri gali būti remiama iš ESF, pavyzdžiai

Veiklos, kuri gali būti remiama iš ESF, pavyzdžiai yra šie: specializuotų paslaugų jaunimui plėtojimas; „vieno langelio“ principo paslaugų sukūrimas (pavyzdžiui, valstybinėse užimtumo tarnybose (VUT) ir internete); duomenų bazių tobulinimas; užimtumo ir profesinės veiklos paslaugų mokyklose rėmimas; informuotumo didinimo kampanijos; mentorius teikiančių savanoriškų organizacijų rėmimas; analizės centrų kūrimas ir politikos modelių plėtojimas.

Jaunimo užimtumo iniciatyva

16

Kad papildytų ES finansinę paramą regionams, kuriuose jaunimas labiausiai kenčia nuo nedarbo ir neveiklumo, Taryba ir Europos Parlamentas susitarė sukurti specialią Jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI), kuriai buvo skirta 6,4 milijardo eurų. JUI lėšas sudaro 3,2 milijardo eurų iš specialios naujos jaunimo užimtumui skirtos ES biudžeto eilutės ir ne mažiau kaip 3,2 milijardo eurų nacionalinių asignavimų iš ESF biudžeto. Kitaip nei ESF atveju JUI asignavimams netaikomi nacionalinio bendrojo finansavimo reikalavimai¹⁴ ir nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. valstybių narių turėtos išlaidos gali būti kompensuojamos atgaline data. Bendras JUI finansavimas yra sutelktas pradiniame etape, t. y. šiomis lėšomis galima disponuoti jau 2014 ir 2015 m., o susijusios išlaidos bus patirtos 2017 ir 2018 m. pabaigoje.

17

JUI yra ESF bendro planavimo dalis, ji tvirtinama specialiose JUI veiksmų programose arba kaip ESF veiksmų programų dalis, kaip prioritetinė kryptis arba net kaip prioritetinės krypties dalis¹⁵.

18

JUI parama skirta regionams, kuriuose jaunimo nedarbo lygis yra didesnis nei 25 % ir nedirbančiam, nesimokančiam ar mokymuose nedalyvaujančiam jaunimui (NEET). Pagal ją finansuojama veikla, tiesiogiai skirta jaunimui iki 25 metų, arba, valstybėms narėms nusprendus, iki 30 metų¹⁶ (žr. 4 langelį).

19

JUI finansavimą gali gauti dvidešimt valstybių narių (žr. 3 diagramą ir II priedą), kadangi jose buvo regionų, kuriuose jaunimo nedarbas 2012 m. buvo didesnis nei 25 %¹⁷.

20

2014 m. Komisija pažymėjo, jog siekiant, kad Jaunimo garantijų iniciatyva taptų realybe, taip pat ir valstybės narės savo nacionaliniuose biudžetuose turi suteikti prioritetą jaunimo užimtumo priemonėms¹⁸.

4 langelis

Veiklos, kuri gali būti remiama pagal JUI, pavyzdžiai

Priemonių, kurios gali būti finansuojamos pagal JUI, pavyzdžiai yra šie: patirties apie pirmąjį darbą teikimas; asmenų konsultuojamasis ugdymas darbo srityje; judumo priemonės, skirtos susieti žinias ir darbą; parama jauniems verslininkams pradedant verslą; tiesioginė parama stažuotėms ir gamybinei praktikai; ir skaitmeninių gebėjimų mokymų teikimas.

3 diagrama

Jaunimo garantijų iniciatyva. Tinkami finansuoti regionai

Šaltinis: Europos Parlamento tyrimų tarnyba.

Komisijos vaidmuo nustatant ir įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą bei vykdant jos stebėjimą

21

Komisijos vaidmuo nustatant ir įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą bei vykdant jos stebėjimą buvo apibrėžtas 2013 m. balandžio mėn. Tarybos rekomendacijoje¹⁹. Visų pirma Komisija turėtų:

–skatinti valstybes nares geriausiai panaudoti ESF lėšas, atsižvelgiant į svarbius ESF 2014–2020 m. programavimo laikotarpio investavimo prioritetus, ir, atitinkamai, JUI lėšas, bei remti Jaunimo garantijų programų, kaip politikos instrumento, skirto kovai su jaunimo nedarbu ir socialine atskirtimi bei jų prevencija, nustatymą ir įgyvendinimą;

–įgyvendinant Europos semestrą ir vykdant Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklo metinę darbo programą, stebėti Jaunimo garantijų programų rengimą, įgyvendinimą ir rezultatus Užimtumo komiteto vykdomos daugiašalės priežiūros kontekste (žr. 68 dalį), analizuoti įgyvendinamos politikos poveikį ir, prireikus, atsižvelgti į konkrečiai valstybei narei skirtas rekomendacijas, remiantis valstybių narių užimtumo politikoms skirtomis gairėmis.

22

Pagal Tarybos rekomendaciją, atsižvelgiant į 2014–2020 m. Bendrųjų nuostatų reglamentą, Komisija ir valstybės narės ESF ir JUI lėšų veiksmingumą rengimo ir įgyvendinimo metu turi užtikrinti, vykdydamos stebėjimą, teikdamos ataskaitas ir atlikdamos vertinimus²⁰.

Komisijos vykdomas Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planų vertinimas

23

Atsižvelgdamos į 2013 m. birželio mėn. Komisijos komunikatą „Raginimas spręsti jaunimo nedarbo problemą“²¹ ir Europos Vadovų Tarybos išvadas²², valstybės narės įsipareigojo Komisijai pateikti Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planą (JGIĮP). JUI finansavimui tinkamos valstybės narės turėjo nusiųsti šiuos dokumentus 2013 m. pabaigoje, o kitus – 2014 m. Vykdant Europos semestro veiklą Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generaliniam direktoratui buvo pavesta 2014 m. sausio mėn. įvertinti parengtus valstybių narių JGIĮP, kad valstybėms narėms būtų galima pateikti grįžtamąją informaciją 2014 m. vasario mėn. Europos semestro dvišalių posėdžių metu.

1Jungtinių Tautų Regioninis informacijos centras Vakarų Europai, „Youth: the hardest hit by the global financial crisis“ (http://www.unric.org).

2Tarptautinis valiutos fondas, 2014 m. liepos mėn. šalies ataskaitos Nr. 14/199 „Euro zonos politikos“, dalis „Jaunimo užimtumas Europoje: Okuno dėsnis ir kita“ („Youth Unemployment in Europe: Okun’s Law and Beyond“).

3COM(2010) 477 final, 2010 m. rugsėjo 15 d., „Judus jaunimas“.

4COM(2011) 933 final, 2011 m. gruodžio 20 d., „Jaunimo galimybių iniciatyva“.

5COM(2012) 729 final, 2012 m. gruodžio 5 d. „ Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo“.

62013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (OL C 120, 2013 4 26, p. 1).

7Europos Vadovų Tarybos išvados, 2013 m. birželio 27 ir 28 d., EUCO 104/2/13 (http://www.consilium.europa.eu).

8Eurofound (2012 m.), „NEET – nedirbantis, nesimokantis ar mokymuose nedalyvaujantis jaunimas: požymiai, sąnaudos ir politiniai atsakymai Europoje“, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

95 straipsnio 2 dalis ir konsoliduota Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo versija, 147 straipsnis (OL C 115, 2008 5 9, p. 47).

10Konsoliduota Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo versija, 148 straipsnis (OL C 115, 2008 5 9, p. 47).

112011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

122013 m. balandžio 22 d. pirma Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo.

13Europos Vadovų Tarybos išvados, 2013 m. vasario 8 d., EUCO 37/13 (http://www.consilium.europa.eu).

142013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006, 22 straipsnio 3 dalis (OL L 347, 2013 12 20, p. 470).

15Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 18 straipsnis.

16Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 16 straipsnis ir Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 VIII priedas.

17Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 16 straipsnis.

18Europos Komisijos atmintinė „ES Jaunimo garantijų iniciatyva“, 2014 m. spalio 8 d.

192013 m. balandžio 22 d. rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo.

20Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 4 straipsnio 9 dalis.

21COM(2013) 447 final, 2013 m. birželio 19 d.

22Europos Vadovų Tarybos išvados, 2013 m. birželio 27 ir 28 d. EUCO 104/2/13 (http://www.consilium.europa.eu).

Audito apimtis ir metodas

24

Šio audito metu Audito Rūmai vertino, ar Komisija teikė tinkamą paramą valstybėms narėms, nustatant Jaunimo garantijų programą, ir ar ji peržiūrėjo galimą riziką jos įgyvendinimui.

25

Auditas apėmė laikotarpį nuo Tarybos rekomendacijos patvirtinimo 2013 m. balandžio mėn. iki 2014 m. birželio mėn. Šiuo laikotarpiu Jaunimo garantijų programos rengimo etapas buvo baigtas, valstybės narės buvo pateikusios JGIĮP, o Komisija buvo atlikusi jų vertinimą. Be to, Audito Rūmai atsižvelgė į tam tikrą Komisijos iki 2015 m. vasario mėn. pateiktą papildomą informaciją (visų pirma susijusią su įvertintu ES finansavimu, skirtu Jaunimo garantijų iniciatyvai, ir stebėjimo sistemos plėtojimu). Audito metu buvo siekiama nustatyti galimą riziką, kuri galėtų turėti įtakos programos įgyvendinimui. Audito Rūmai būsimose ataskaitose taip pat ketina apžvelgti su jaunimo užimtumu susijusius klausimus, įskaitant ES iniciatyvų įgyvendinimą valstybių narių lygmeniu.

26

Audito metu dėmesys buvo skirtas Komisijos atliktam JGIĮP vertinimui, o jo imtį sudarė penkios valstybės narės: Airija, Italija, Lietuva ir Portugalija, kurios taip pat buvo susijusios su Jaunimo veiksmų grupėmis (JVG), ir Prancūzija. Šių penkių valstybių narių atveju, Audito Rūmai pakartotinai atliko Komisijos vertinimą ir išnagrinėjo Komisijos pateiktą grįžtamąją informaciją valstybėms narėms ir tolesnes atsižvelgimo į jas priemones. Valstybėse narėse, kuriose buvo galima gauti informaciją, Audito Rūmai taip pat nagrinėjo sąsają tarp JGIĮP vertinimo ir su JUI susijusių ex ante sąlygų vertinimo. Taip pat Audito Rūmai vertino ES pažangos veiksmingai įgyvendinant Jaunimo garantijų programą stebėjimo sistemą ir susijusį ataskaitų teikimą.

Pastabos

Komisija teikė tinkamą ir savalaikę paramą valstybėms narėms, nustatant Jaunimo garantijų programą

27

Įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą būtinos rimtos struktūrinės mokymo, darbo paieškos ir švietimo sistemos reformos, siekiant gerinti perėjimą iš mokyklos į darbo rinką ir jaunimo darbingumą. Be šių struktūrinių reformų Jaunimo garantijų iniciatyva taip pat skatina taikyti į pačias įvairiausias naujoviškas priemones, galinčias padėti padidinti jaunų žmonių darbo paklausą. Šios priemonės (pavyzdžiui, laikinas ir tikslingas darbo užmokestis, įdarbinimo subsidijos arba gamybinės praktikos ir stažuočių stipendijos) gali padėti jauniems žmonėms patekti į darbo rinką ir toliau tobulinti savo žinias.

28

Tarybos rekomendacijoje pateikiamos geros praktikos patarimai, kaip nustatyti veiksmingą Jaunimo garantijų programą. Audito Rūmai tikrino, kaip Komisija įtraukė šiuos geros praktikos kriterijus į savo Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planų (JGIĮP) vertinimą. Be to, Audito Rūmai vertino, kaip valstybės narės atsižvelgė į Komisijos atliktą JGIĮP projektų analizę, ar Komisijos atliktas JGIĮP vertinimas buvo tinkamai suderintas su ESF / JUI VP ex ante vertinimu.

Komisija Jaunimo garantijų programos rengimo gaires valstybėms narėms pateikė per penkis mėnesius nuo Tarybos rekomendacijos patvirtinimo

29

Audito Rūmų analizė parodė, kad Komisija parengė nacionalinio JGIĮP nustatymo gaires ir jas pateikė valstybėms narėms 2013 m. rugsėjo mėn., t. y. praėjus penkiems mėnesiams nuo Tarybos rekomendacijos patvirtinimo 2013 m. balandžio mėn. Šiose gairėse buvo pateiktas modelis su pagrindiniais elementais, būtinais parengti išsamų įgyvendinimo planą, pagrįstą skirtingomis Tarybos rekomendacijos sritimis:

–nacionalinis kontekstas ir kaip Jaunimo garantijų iniciatyva prisidedama prie dabartinių nuostatų;

–į partnerystę orientuoto požiūrio formavimas;

–ankstyvoji intervencija ir aktyvumo skatinimas;

–integraciją į darbo rinką skatinančios priemonės;

–Jaunimo garantijų programos finansavimas;

–reformų ir iniciatyvų vertinimas ir nuolatinis tobulinimas.

30

Be to, Komisija rėmė valstybės nares 2013 m. gruodžio mėn. Jaunimo garantijų iniciatyvai skirtoje interneto svetainėje paskelbusi „Dažnai užduodamus klausimus“ ir įvairius pagalbinius dokumentus, pavyzdžiui, tarnybų darbinį dokumentą, kuriame išsamiai apibūdinta pagrindinė Jaunimo garantijų iniciatyvos koncepcija ir galimi jos sėkmės principai. Be to, 2013 m. spalio mėn. ir 2014 m. balandžio mėn. Komisija organizavo teminius renginius, o visose valstybėse narėse pavyko paskirti Jaunimo garantijų iniciatyvos koordinatorių.

31

Todėl Audito Rūmai mano, kad Komisija laiku teikė pagalbą valstybėms narėms. Valstybėms narėms buvo paprasčiau inicijuoti savo nacionalinių Jaunimo garantijų programų parengimą ir jos galėjo pateikti savo JGIĮP per trumpą laikotarpį, kuris buvo nustatytas 2013 m. birželio mėn. Tarybos išvadose – iki 2013 m. pabaigos JUI tinkamoms valstybėms narėms ir iki 2014 m. pavasario likusioms valstybėms narėms (žr. II priedą).

Komisija atliko išsamų ir savalaikį valstybių narių pateiktų JGIĮP projektų vertinimą

32

Audito Rūmai pažymi, kad JGIĮP yra valstybių narių kompetencija. Komisijos vaidmuo – atlikti išsamų, savalaikį ir nuoseklų JGIĮP projektų vertinimą, siekiant nustatyti trūkumus, kurie gali neigiamai paveikti veiksmingą Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą. Juo remdamosi valstybės narės galėtų atitinkamai pritaikyti savo JGIĮP. Be to, tai padėtų valstybėms narėms geriausiai panaudoti, atitinkamai, ESF ir JUI lėšas bei nustatyti ir įgyvendinti Jaunimo garantijų programas.

33

Audito Rūmai peržiūrėjo Komisijos atliktą nacionalinių JGIĮP vertinimą ir patikrino, kaip valstybės narės vėliau atsižvelgė į nustatytus trūkumus.

34

Audito Rūmai nustatė, kad Komisija parengė išsamią vertinimo lentelę, apimančią pagrindinius Tarybos rekomendacijos aspektus. Remdamasi šia lentele, Komisija galėjo sistemingai vertinti valstybių narių pateiktus JGIĮP projektus. Tuomet buvo atliekamos vertinimų horizontalios kryžminės patikros, siekiant užtikrinti visų 28 JGIĮP nuoseklumą.

35

Su šia ataskaita susijusių valstybių narių atveju Komisija įvertino visus Audito Rūmų peržiūrėtus JGIĮP ir galėjo laiku pateikti grįžtamąją informaciją, skirtą 2014 m. vasario mėn. dvišaliams posėdžiams.

Komisijos vertinimo metu JGIĮP projektuose nustatyta daug trūkumų

36

Komisijos vertinimo metu nustatyta trūkumų, susijusių su valstybių narių pateikta informacija apie į jų nacionalinius JGIĮP įtrauktus pagrindinius aspektus. Tokių trūkumų pavyzdžiai yra šie: gebėjimų neatitikties analizė buvo netinkama arba jos nebuvo; nepavyko nustatyti, kaip planuojamos priemonės užtikrins, kad būtų pasiekti visi jauni NEET ir kokybiško pasiūlymo apibrėžties trūkumai.

37

Komisija išsamiai ir nuosekliai neatsižvelgė į šiuos Tarybos rekomendacijoje pateiktus aspektus:

–IRT / skaitmeniniai įgūdžiai: Komisija nustatė, kad IRT įgūdžiai galėtų suteikti daug galimybių kurti tvarias darbo vietas²³. Be to, ji pažymėjo, kad šiuo metu „[...] IRT srities absolventų skaičius yra nepakankamas, kad būtų galima užpildyti visas laisvas darbo vietas IRT sektoriuje, kuriame net pastarojo meto ekonominės suirutės laikais IRT specialistų paklausa išaugdavo 3 % per metus“²⁴. Nors Komisija nurodė, kad Italijos ir Lietuvos JGIĮP nebuvo jokių IRT / skaitmeninių įgūdžių skatinimo priemonių, ji tokios pačios pastabos nepateikė Airijos ir Portugalijos atveju, nors jų JGIĮP taip pat nebuvo su IRT / skaitmeniniais įgūdžiais susijusios nuorodos.

–Abipusis įsipareigojimas: Tarybos rekomendacijoje pripažįstama „asmeninė jaunuolių atsakomybė ieškant būdų pradėti ekonominę veiklą“. Kai kuriose valstybėse narėse jauni nedirbantys asmenys gali netekti bedarbio pašalpos ar socialinės paramos arba ji gali būti sumažinta, jei jie nepriima bet kokio priimtino darbo, stažuotės, mokymo ar švietimo pasiūlymo. Neatsižvelgus į šį principą gali būti apribotas Jaunimo garantijų programos veiksmingumas, kadangi tai turi neigiamą poveikį dalyvių įsipareigojimui ir sumažėja valstybių narių atsakomybė teikti geros kokybės pasiūlymą. Komisija abipusio įsipareigojimo buvimo neįvertino nė vieno peržiūrėto JGIĮP atveju. Audito Rūmai nustatė, kad iš penkių peržiūrėtų JGIĮP tik Airijos plane buvo su šiuo principu susijusi nuoroda.

–Abipusis mokymasis: Tarybos rekomendacijoje valstybės narės raginamos „[...] skatinti visų šalių, kovojančių su jaunimo nedarbu, abipusio mokymosi veiklą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, kad būtų pagerintas būsimų JG programų rengimas ir įgyvendinimas“²⁵. Komisija nevertino šio svarbaus aspekto, kuris yra susijęs su įgyvendinimo ekonominiu veiksmingumu valstybėse narėse, o Audito Rūmai nustatė, kad, išskyrus Prancūzijos JGIĮP, „abipusio mokymosi“ principas nėra įtrauktas į jokį kitą peržiūrėtą JGIĮP.

Po Komisijos vertinimo ne visos valstybės narės pateikė peržiūrėtus JGIĮP

38

Kad gautų grįžtamąją informaciją, vertinimo procedūros metu Komisija paprašė visų su šia ataskaita susijusių valstybių narių raštu išsamiau paaiškinti ir (arba) nurodyti pagrindinius jų JGIĮP projektų trūkumus. Komisija su valstybėmis narėmis taip pat rengė dvišalius posėdžius, kad galėtų išsamiau aptarti nustatytus trūkumus. Be to, Komisija vykdė techninius vizitus kai kuriose valstybėse narėse, kad išsiaiškintų kai kuriuos klausimus ir nustatytų JGIĮP išlikusias problemas²⁶.

39

Nemažai svarbių trūkumų išliko JGIĮP po dvišalių posėdžių ir Komisija visų valstybių narių paprašė pateikti papildomą informaciją. Peržiūrėtų valstybių narių atveju Audito Rūmų analizė parodė, kad Lietuva buvo vienintelė valstybė narė pati įsipareigojusi pateikti JGIĮP peržiūrėtą versiją²⁷. Prancūzija, Italija ir Portugalija buvo paragintos pateikti naują įgyvendinimo planų versiją, tačiau tai padaryti jos atsisakė dėl įvairių priežasčių. Pavyzdžiui, anot Komisijos, Italijos institucijos atsakė, kad jos „[...] kruopščiai parengs atitinkamas VP, o ne iš naujo perrašys JGIĮP“.

Komisijos JGIĮP vertinimas nepakankamai suderintas su jos ESF / JUI veiksmų programų ex ante sąlygos vertinimu

40

Pagal 2014–2020 m. programavimo laikotarpio BNR reglamentą valstybės narės turi atitikti konkrečias ex ante sąlygas, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir efektyvus ES lėšų panaudojimas. CPR²⁸ nustatyta, kad „vertindama, ar sąlygos įvykdytos, Komisija vadovaujasi tik kriterijais, nustatytais konkrečiam fondui taikomose taisyklėse ir XI priedo II dalyje, o priimant sprendimą dėl konkrečių ir tinkamų politikos priemonių, įskaitant strategijų turinį, paisoma nacionalinės ir regioninės kompetencijos“. Svarbus ESF / JUI VP investavimo prioritetas yra jaunimo, visų pirma NEET tvarus integravimas į darbo rinką, įskaitant jaunimą, kuriam kyla socialinės atskirties pavojus, ir marginalių bendruomenių jaunimą, taip pat įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą.

41

Prieš patvirtindama VP Komisija turi įvertinti valstybių narių pateiktos informacijos apie ex ante sąlygų taikymą nuoseklumą ir tinkamumą²⁹. JUI taikoma ex ante sąlyga yra strateginė politikos programa, kuria siekiama skatinti jaunimo užimtumą įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą³⁰. Audito Rūmai mano, kad Komisijos atliekamas šios JUI taikomos ex ante sąlygos vertinimas ir JGIĮP vertinimas turėtų būti kruopščiai koordinuojamas, siekiant užtikrinti kad būtų suderintos ESF / JUI VP ir Jaunimo garantijų programa.

42

Audito Rūmai taip pat įvertino, ar Komisija, teikdama išvadas apie įvykdymą ar ex ante sąlygų laikymąsi, atsižvelgė į JGIĮP vertinimo metu nustatytus trūkumus.

43

Audito Rūmai nustatė, kad Komisijos nuomone su ESF / JUI VP susijusios ex ante sąlygos buvo „įvykdytos“, nepaisant to kad ji pati JGIĮP įvertino kaip „labai ribotus“ ar „neišbaigtus“ (žr. III priedą). Audito Rūmai mano, kad Komisija nepasinaudojo galimybe užtikrinti, kad valstybės narės nustatytų jaunimo užimtumo strategiją laikydamosi savo politinio su Jaunimo garantijų iniciatyva susijusio įsipareigojimo prieš patvirtinant 2014–2020 m. programavimo laikotarpio ESF / JUI veiksmų programas. Be to, Audito Rūmų peržiūra parodė, kad Komisijos atliktos veiksmų programų tvirtinimui skirtos patikros neapėmė klausimo, kaip ESF / JUI veiksmų programos prisidės prie veiksmingo Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo.

Audito Rūmai nustatė keletą rizikų, susijusių su veiksmingu Jaunimo garantijų programos įgyvendinimu

44

Audito Rūmai taip pat vertino, ar Komisijos vertinimo peržiūros metu buvo galima įvertinti galimą riziką veiksmingam Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimui. Visų pirma buvo atsižvelgta į Jaunimo garantijų iniciatyvos finansavimo tinkamumą, geros kokybės pasiūlymo apibrėžimą ir Jaunimo garantijų programos stebėjimą.

Rizika, kad gali nepakakti finansavimo

45

Jaunimo garantijų programų įgyvendinimas valstybėse narėse bus brangus, visų pirma atsižvelgiant dabartinį jaunimo ES nedarbo mastą. Audito Rūmai mano, kad patikimas bendras būtino Jaunimo garantijų programos finansavimo įvertis gali būti nustatytas tik remiantis patikimais duomenimis apie Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo sąnaudas kiekvienoje valstybėje narėje. Be to, turėtų būti aišku, kokie yra šaltiniai, iš kurių turi būti finansuojamos nacionalinės Jaunimo garantijų programos.

46

Audito Rūmai pažymi, kad Jaunimo garantijų programa yra skirta ne tik teikti finansinę paramą (nedirbančiam ar galinčiam neturėti darbo) jaunimui, bet ir svarbioms struktūrinėms vidutinės trukmės ir ilgalaikėms reformoms. Todėl akivaizdu, kad Jaunimo garantijų iniciatyva pareikalaus didelių investicijų.

47

Be to, vis dar nebuvo iki galo nustatyta Jaunimo garantijų programai skiriamo nacionalinio finansavimo suma. Atlikus valstybių narių Komisijai pateiktų JGIĮP analizę paaiškėjo, kad devynios³¹ iš 28 valstybių narių nebuvo pateikusios jokios informacijos apie numatytą nacionalinį finansavimą. Kitos valstybės narės pateikė labai skirtingo išsamumo informaciją.

Nebuvo atliktas Jaunimo garantijų programos poveikio vertinimas

48

Iš esmės visoms Komisijos reikšmingą poveikį turinčioms Komisijos teisėkūros, biudžetinėms ir politikos nustatymo iniciatyvoms būtinas PV³². Poveikio vertinimuose turi būti nurodyta, kokios yra pasiūlymų sąnaudos ir nauda, kaip jos patiriamos ir kas su jomis susijęs. Pagal Komisijos gaires visi poveikiai, kai tai įmanoma ir reikalinga, turi būti pateikti kiekybine ir pinigine išraiška, remiantis patikimais metodais ir duomenimis³³.

49

Audito Rūmai pažymi, kad Komisija, prieš siūlydama Jaunimo garantijų programą, neatliko jokio poveikio vertinimo. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (SWD), kuris buvo pateiktas su Tarybos rekomendacijos dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo pasiūlymu, buvo nurodyti tik Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 2012 m. įverčiai (žr. Komisijos tarnybų darbo dokumento 2.3 skirsnį) ir pateikti preliminarūs kai kurių valstybių narių įverčiai (Austrija, Suomija, Švedija ir JK)³⁴. Todėl be TDO įverčių nėra jokios kitos informacijos apie galimas bendras tokios programos įgyvendinimo ES sąnaudas.

2012 ir 2013 m. TDO pateikė įvairius metinio finansavimo reikalavimų įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą įverčius

50

2015 m. vasario mėn. Komisija įvertino, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu programų finansavimui bus skirta 12,7 milijardo eurų ES lėšų. Anksčiau, 2014 m. balandžio mėn., Komisija buvo įvertinusi³⁵, kad jos bus papildytos 4 milijardais eurų nacionalinių, regioninių ir net privačių išteklių. Bendra suma sudaro 16,7 milijardo eurų arba apie 2,4 milijardo eurų per metus.

51

2012 m. TDO pranešė, kad įvertintos metinės sąnaudos veiksmingai įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą euro zonoje sudaro 0,2 % BVP³⁶ arba 0,45 % vyriausybės išlaidų, kurios sudaro 21 milijardą eurų³⁷. 2013 m. paskelbti TDO sąnaudų įvertinimai paremti šešių Eurozonos šalių duomenimis³⁸ ir sudaro nuo 0,5 iki 1,5 % BVP³⁹. Pagal TDO šių įgyvendinimo sąnaudų vertė priklauso nuo turimos Garantijų iniciatyvos įgyvendinimo platesniu mastu administracinės infrastruktūros ir tinkamos finansuoti populiacijos dydžio.

Nebuvo patikimo konkrečių Jaunimo garantijų programų priemonių sąnaudų vertinimo

52

2013 m. Komisija paprašė valstybių narių, kad šios teikdamos JGIĮP pateiktų planuojamų priemonių sąnaudų vertinimą ir susijusius finansavimo šaltinius. Visų pirma valstybių narių buvo prašoma finansavimo plane nustatyti finansavimo šaltinius ir jų paskirstymą įvairioms svarbioms reformoms ir priemonėms / iniciatyvoms bei pateikti informaciją apie kiekvieną priemonę (pavyzdžiui, sąnaudas pagal priemonę, numatytą paramos gavėjų skaičių pagal priemonę, tikslinės populiacijos pagal priemonę procentinę dalį, papildomas naujų priemonių sąnaudas ir numatytus rezultatus).

53

Tai turėjo padėti Komisijai įvertinti, ar Jaunimo garantijų programai buvo skirta pakankamai išteklių. Pavyzdžiui, Komisijos nuomone, vienas didžiausių sunkumų įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą Ispanijoje buvo „papildomo nacionalinio finansavimo stygius, galėjęs pakenkti įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvą trumpuoju ir ilguoju⁴⁰ laikotarpiu“. Todėl Audito Rūmai peržiūrėjo su šia ataskaita susijusių penkių valstybių narių (Prancūzijos, Airijos, Italijos, Lietuvos ir Portugalijos) pateiktus JGIĮP ir patikrino, ar buvo pateikta kokia nors informacija, susijusi su planuotų priemonių numatytomis sąnaudomis ir susijusiais finansavimo šaltiniais.

54

Audito Rūmai nustatė, kad didžioji valstybių narių dalis pateikė asmenims skirtų priemonių sąnaudų įverčius. Tačiau kai kurių valstybių narių pateiktuose JGIĮP trūko svarbios informacijos, pavyzdžiui, apie sąnaudas pagal su pasiūlymais susijusį paramos gavėją (Airija ir Prancūzija), planuojamą dalyvių skaičių pagal priemonę ir tikslinės populiacijos procentinę dalį, kurią numatoma pasiekti taikant JGI (Prancūzija). Kadangi nebuvo šios informacijos, Komisija negali iš anksto numatyti galimų trūkumų.

55

Be to, nė viena iš penkių valstybių narių savo JGIĮP nepateikė informacijos apie numatytas struktūrinių reformų įgyvendinimo sąnaudas, kuri yra būtina veiksmingai vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą.

56

Trijų iš penkių peržiūrėtų valstybių narių atveju JGIĮP nurodyti nacionaliniai asignavimai yra žymiai mažesni nei kitų įvairių ES fondų asignavimai, jie sudaro nuo 13 % (Portugalijoje) iki 35 % (Italijoje ir Lietuvoje) visos sumos. Airijoje nacionaliniai asignavimai viršijo ES asignavimus, o Prancūzijos atveju palyginimo nebuvo galima atlikti, kadangi trūko duomenų. Taip pat, išskyrus Lietuvą, valstybės narės su priemonėmis susijusius ES finansavimo šaltinius nurodė apibendrintus (su ta pačia antrašte ES / ESF / JUI). Kadangi trūko išsamios ir tikslios informacijos, Komisija negalėjo įvertinti priemonių finansavimo šaltinio tinkamumo ar padaryti išvadų apie Jaunimo garantijų iniciatyvos finansinių planų bendrą įvykdomumą ir tvarumą.

Sunkumai tikrinant JUI išlaidų tvarkingumą

57

Pagal ES reglamentą⁴¹, JUI programavimo tvarka gali būti nustatyta vienu ar keliais būdais (žr. 17 dalį):

–kaip konkreti veiksmų programa;

–kaip konkreti veiksmų programos prioritetinė kryptis;

–kaip viena ar kelios prioritetinės kryptys.

Audito Rūmai mano, kad valstybėms narėms ir Komisijai ypač sunku veiksmingai patikrinti deklaruotų JUI išlaidų tvarkingumą (palyginti su standartinėmis ESF išlaidomis). Taip yra dėl griežtų tinkamumo reikalavimų, galimybės turėtas išlaidas deklaruoti nuo 2013 m. rugsėjo mėn. ir, ypač, paskutiniu atveju, dėl to, kad JUI netaikomas bendras finansavimas.

Kadangi nėra kokybiško darbo pasiūlymo apibrėžties, tai gali neigiamai paveikti Jaunimo garantijų iniciatyvos veiksmingumą

58

Audito Rūmai dar kartą primena, kad Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslas – jauniems žmonėms pasiūlyti realią galimybę pagerinti savo darbingumą, siekiant tvarios ir atlygintinos integracijos į darbo rinką, ir padidinti bendrą jaunimo užimtumo lygį. Todėl Taryba rekomenduoja valstybėms narėms užtikrinti, kad visi jaunuoliai iki 25 metų gautų „kokybišką“ pasiūlymą per keturis mėnesius nuo darbo netekimo arba formaliojo mokymosi užbaigimo. Tačiau Tarybos rekomendacijoje nėra nurodyta, kas yra „kokybiškas“ pasiūlymas ar kas turėtų pateikti šią apibrėžtį.

59

Keliuose ES dokumentuose (pavyzdžiui, Tarybos rekomendacijoje dėl stažuočių kokybės sistemos⁴² ir Tarybos deklaracijoje „Europos pameistrystės aljansas“⁴³) yra nustatyti neprivalomi kokybiškų stažuočių ir gamybinės praktikos minimalūs standartai, siekiant užkirsti kelią įmonėms juos išnaudoti kaip pigų darbo jėgos šaltinį. Kita vertus, nėra ekvivalentiškų dokumentų, nustatančių kokybiško darbo apibrėžties principus.

60

2013 m. gruodžio mėn. Komisija paskelbė gaires, pagal kurias „kokybiškas“ pasiūlymas yra toks pasiūlymas, kurį gavus tikimasi „ilgai įsitvirtinti darbo rinkoje“ ir kuris turėtų ne „vien tik nedelsiant turėti įtakos statistiniams duomenims apie jaunimo nedarbo sumažėjimą“⁴⁴.

61

Remdamiesi atitinkamų tyrimų⁴⁵ peržiūra šioje srityje, Audito Rūmai mano, kad galėtų būti nustatyti tam tikri požymiai, kurie padėtų apibrėžti, ar darbo pasiūlymas turėtų būti laikomas „kokybišku“: pavyzdžiui, sutarties trukmė (nustatytos trukmės arba neterminuota darbo sutartis); sutarties pobūdis (savanoriškas-nesavanoriškas darbas ne visą / visą darbo dieną); atlyginimo lygis, susijęs su atitinkamos valstybės narės pragyvenimo išlaidomis; su darbu susiję įgūdžiai bei būtinos kvalifikacijos atitinkamas lygis ir tipas bei papildomų su darbu susijusių mokymų galimybės. Pagal subsidiarumo principą ES lygmeniu galėjo būti nustatytas minimalus požymių skaičius, o valstybėms narėms palikta galimybė pačioms lanksčiai nustatyti kiekvieno jų standartines vertes.

62

Audito Rūmai, pavyzdžiui, nustatė, kad Komisija, vertindama Italijos pateiktą JGIĮP projektą, manė, jog trumpalaikis darbo pasiūlymas (nuo penkių iki šešių mėnesių) buvo „kokybiškas“, nors atlyginimas buvo mažesnis už skurdo ribos mėnesio pajamas didžiojoje šalies dalyje, remiantis Italijos nacionalinio statistikos instituto (ISTAT) duomenimis⁴⁶. Komisija neatsižvelgė į jokius kitus kokybinius elementus.

63

Kadangi nėra nustatytų kokybiško darbo pasiūlymo kokybinių požymių rinkinio, atsiranda rizika, kad Jaunimo garantijų programos gali būti nenuosekliai ir neveiksmingai įgyvendintos visose valstybėse narėse ar kiekvienoje iš jų atskirai paėmus. Nors galima patikrinti įvairiose valstybėse narėse pateiktų pasiūlymų kokybę ex post (atliekant vertinimus), tuo metu dėl didžiosios JUI biudžeto dalies jau bus prisiimti įsipareigojimai ir (arba) jis bus panaudotas (siekiant lėšas sutelkti 2014 ir 2015 m.) ir nebus atsižvelgta į jokius, neigiamos įtaką JUI išlaidų veiksmingumui darančius trūkumus.

64

Audito Rūmai pažymi, kad 2014 m. liepos mėn. Komisija pateikė JUI vertinimui⁴⁷, numatytam ESF reglamente⁴⁸ 2015 pabaigoje ir 2018 m. pabaigoje, skirtas gaires, kurio metu vertintojai turi pateikti ataskaitą apie iš JUI dalyvių gautų darbo pasiūlymų kokybę, taip pat atsižvelgiant į kokybinius kriterijus, tokius kaip pateikti pirmiau.

Vis dar turi būti nustatyta nuosekli Jaunimo garantijų stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistema

65

Audito Rūmai mano, kad reguliarus Jaunimo garantijų iniciatyvos priemonių vertinimas yra nepaprastai svarbus, siekiant užtikrinti, kad lėšos investuojamos protingai, o priemonės įgyvendinamos tokiu būdu, kad iš tikrųjų būtų išskirti jauni žmonės. Todėl nuo pat pradžių nustatant Jaunimo garantijų iniciatyvą turi būti sukurti griežti stebėjimo mechanizmai⁴⁹. Tai yra veiksmingos, įrodymais pagrįstos politikos formavimo pagrindas, kuriuo remiantis Europos Parlamentas ir Taryba būtų įspėti, jei nėra pasiekiami tikslai arba jei priemonių efektyvumas nėra pakankamas. Tuomet jie gali patobulinti priemonių koncepciją ar įgyvendinimą.

66

Komisija Jaunimo garantijų programos įgyvendinimą stebi Europos semestro kontekste, jos prašoma išanalizuoti vykdomų politikų poveikį ir, prireikus, atsižvelgti į CSR, remiantis valstybių narių užimtumo politikoms skirtomis gairėmis⁵⁰.

67

Audito Rūmai vertino nustatytą sistemą, skirtą stebėti Jaunimo garantijų iniciatyvos bendrai ir atsižvelgiant į JUI finansuojamus veiksmus, įgyvendinimą ir rezultatus.

Nuo pat pradžių rengiant Jaunimo garantijų programą nebuvo nustatytos nuoseklios stebėjimo ir vertinimo priemonės

68

Savo rekomendacija Taryba patikėjo Komisijai stebėti Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą, pasitelkiant Užimtumo komiteto (EMCO)⁵¹ daugiašalę priežiūrą Europos semestro kontekste (žr. 5 langelį). Tačiau pagal Tarybos rekomendaciją nėra planuojama šio stebėjimo rezultatų pranešti Europos Parlamentui.

5 langelis

Užimtumo komiteto (EMCO) funkcija

EMCO pagrindinė funkcija – Užimtumo ir socialinių reikalų patariamasis komitetas Užimtumo ir socialinių reikalų taryboje (EPCO). EMCO daugiašalė priežiūra padeda nuosekliai įvertinti įgyvendinimą valstybėse narės su panašiomis problemomis, kartu vertinant politikos galimybes ir planus. Jis stebi valstybių narių pažangą įgyvendinant CSR inicijuotas reformas. Vienas iš pogrupių yra įgaliotas atrinkti ir plėtoti rodiklius, skirtus stebėti užimtumo strategiją. Tai apima ir Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėjimą.

69

Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo pažangą EMCO peržiūrėjo 2014 m. gegužės mėn. kartu su valstybių narių užimtumo situacijos vertinimu ir nacionalinėmis reformų programomis. Tai buvo tarpusavio vertinimas, kurį atliekant buvo siekiama kuo didesnės aprėpties, nustatant pagrindinius valstybių narių sunkumus.

70

Atsižvelgdami į peržiūrėtas su gegužės mėn. darbu susijusias valstybių narių ataskaitas, Audito Rūmai nustatė, kad šios analizės išsamumo lygis reikšmingai skyrėsi. Pavyzdžiui, jei Airijos nagrinėjimas visų pirma buvo skirtas Jaunimo garantijų iniciatyvai, Portugalija jos nenagrinėjo iš viso.

71

Audito Rūmai taip pat pažymi, kad vienas EMCO pogrupis nustatė rodiklius, skirtus stebėti Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą ir rezultatus ES lygmeniu⁵². Tai yra makroekonominiai rodikliai, kuriuos tikimasi papildyti rodikliais,,kuriais vertinamas tiesioginis politikos poveikis ir pasiūlymų teikimo jaunimui sparta. Taryba rodiklius patvirtino 2014 m. gruodžio mėn. Bandomieji darbai, skirti atlikti metodikos testus buvo pradėti 2014 m. spalio mėn., o rezultatai bus įvertinti 2015 m. Jais remiantis, EMCO manymu, gali būti atlikti kai kurie techniniai rodiklių sistemos pataisymai⁵³.

72

Kadangi šie rodikliai nėra privalomi, svarbi informacija apie Jaunimo garantijų iniciatyvos sėkmę priklausys nuo valstybių narių nuolatinio įsipareigojimo pateikti nuoseklius ir patikimus duomenis. Audito Rūmai taip pat mano, kad jei šie rodikliai būtų pateikti anksčiau, valstybės narės būtų galėjusios juos įtraukti į savo administracinę sistemą Jaunimo garantijų iniciatyvos koncepcijos etape.

Siekiant patobulinti su Jaunimo garantijų iniciatyva susijusias konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, būtinos ilgalaikės reformos

73

Europos semestro kontekste Komisija taip pat analizuoja užimtumo politikų poveikį, atsižvelgdama į suvestinėje pateiktus duomenis (žr. 6 langelį) ir, prireikus, metinėse CSR valstybėms narėms nurodo trūkumus.

74

Audito Rūmai peržiūrėjo, kaip Jaunimo garantijų iniciatyva buvo nagrinėjama CSR. Iš esmės į imtį įtrauktų valstybių narių atveju buvo atlikto patikros, siekiant patikrinti, ar rekomendacijos buvo konkrečios, išmatuojamos ir pasiekiamos.

6 langelis

Komisijos suvestinė apie jaunimo nedarbą ir NEET rodiklius

Jaunimo nedarbas ir NEET rodikliai yra neseniai sukurtos Komisijos suvestinės apie pagrindinius užimtumo ir socialinius rodiklius, kuriais nustatomas didžiausias užimtumo ir socialinis disbalansas ES, dalis. Pirmoji suvestinė buvo paskelbta kaip 2014 m. Bendros užimtumo ataskaitos, kurią priėmė Komisija ir ES Ministrų Taryba, dalis. Ją sudaro penki pagrindiniai rodikliai ir ji yra Komisijos pasiūlymų struktūrinėms reformoms pagrindas.

75

Audito Rūmai nustatė, kad su jaunimo nedarbu susijusios 2013 m. CSR iš esmės nebuvo nei konkrečios, nei išmatuojamos (žr. 7 langelį).

76

2014 m. Komisija pasiūlė rekomendacijas dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo aštuonioms šalims (Bulgarijai, Airijai Ispanijai, Italijai, Kroatijai, Lenkijai, Portugalijai ir Slovakijai). Audito Rūmai nustatė, kad šios CSR buvo išsamesnės ir kai kuriose jų taip pat buvo riboženkliai.

77

Vis dėlto veiksmingas CSR įgyvendinimas priklauso nuo politinio įsipareigojimo nacionaliniu lygmeniu. Komisijos nuomone, tik 10 % visų 2013 m. CSR buvo iki galo įgyvendinta, o 45 % atvejų padaryta maža pažanga arba nebuvo jokios pažangos⁵⁴. Tai buvo pažymėjęs ir Europos Parlamentas 2014 m. spalio mėn.⁵⁵

78

Audito Rūmai pažymi, kad su Jaunimo garantijų iniciatyva susijusių CSR atveju yra būtinos svarbios reformos, kurios vargu ar bus įgyvendintos trumpuoju laikotarpiu.

7 langelis

2013 m. konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Lietuvos ir Italijos pavyzdžiai

Lietuvai skirtose CSR buvo siūloma „pagerinti jaunų žmonių darbingumą, pavyzdžiui, įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą, pagerinti pameistrystės programų įgyvendinimą ir efektyvumą bei išspręsti įsisenėjusią įgūdžių neatitikties problemą“; Italijai buvo siūloma „taikyti tolesnes priemones dalyvavimui darbo rinkoje skatinti, visų pirma moterų ir jaunimo, pavyzdžiui įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą“. Abiejose CSR buvo nurodyta Jaunimo garantijų programa, tačiau nebuvo pateikta išsami informacija apie tai, kaip šalys turėtų įgyvendinti programas, kad turėtų didžiausią poveikį, taip pat nebuvo nurodyti jokie išmatuojami tikslai ar tarpiniai riboženkliai.

Nebuvo planų sistemingai teikti ataskaitas dėl Jaunimo garantijų programų apskritai

79

BNR reikalaujama, kad Komisija Europos Parlamentui kasmet, nuo 2016 m. teiktų apibendrinamąją metinių įgyvendinimo ataskaitų (MĮA) ataskaitą. Be to, 2017 ir 2019 m. Komisija Europos Parlamentui turi parengti strategines ataskaitas, kuriose apibendrinamos valstybių narių pažangos ataskaitos, ir dalyvauti Parlamento diskusijoje dėl šių ataskaitų⁵⁶.

80

Audito Rūmai pažymi, kad Jaunimo garantijų iniciatyvos priemonės, kurios nėra finansuojamos ESF / JUI VP nebus įtrauktos į šias ataskaitas, kadangi MĮA apima tik ES finansuojamas intervencijas. Todėl, išskyrus EMCO rodiklius, nėra jokios nuostatos dėl ataskaitų dėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamos Jaunimo garantijų iniciatyvos programos ES lygmeniu dalies, teikimo. Atsiranda rizika, kad suinteresuotosios šalys neturės aiškaus supratimo, kaip visa Jaunimo garantijų iniciatyva prisideda prie jaunimo nedarbo problemos sprendimo.

Nauja ESF / JUI veiksmingumo sistema skirta rezultatams

81

ESF / JUI finansuojami Jaunimo garantijų iniciatyvos veiksmai turi būti stebimi remiantis Europos struktūrinių ir investicinių fondų teisiniu pagrindu⁵⁷. ESF reglamente pateikiamos specialios nuostatos, skirtos JUI stebėjimui, ataskaitų teikimui ir vertinimui, siekiant užtikrinti, kad jo poveikis ir indėlis Jaunimo garantijų iniciatyvai būtų įvertinamas ir matomas. Visų pirma jame reikalaujama, kad „bent du kartus per programavimo laikotarpį būtų įvertinamas ESF paramos ir specialaus asignavimo JUI veiksmingumas, efektyvumas ir poveikis ir, be kita ko, Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimas. Pirmasis vertinimas baigiamas ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d., o antrasis vertinimas – ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d.“⁵⁸

82

Be to, nuo 2015 m. balandžio mėn. ir vėlesniais metais valstybės narės kartu su metinėmis įgyvendinimo ataskaitomis (MĮA) privalo Komisijai siųsti struktūrizuotus duomenis, susijusius su bendraisiais rodikliais, skirtais ES remiamiems veiksmams. Ataskaitose taip pat pateikiama ir įvertinama darbo pasiūlymų, kuriuos gavo dalyviai, kokybė bei įvertinama pažanga tęsiant mokymąsi, randant tvarias ir deramas darbo vietas ar pereinant prie pameistrystės ar kokybiškos stažuotės⁵⁹.

83

ESF reglamente nustatyti privalomi bendri išdirbių ir rezultatų rodikliai visiems veiksmų programos (VP)⁶⁰ remiamiems veiksmams. Su JUI susijusios veiksmų programos atveju taip pat reikalaujama, kad valstybės narės detalizuotų konkrečius rezultatų rodiklius.

84

Audito Rūmai nagrinėjo ESF reglamente nustatytų JUI rezultatų rodiklių aktualumą ir nustatė, kad toliau išvardyti rezultatų rodikliai galėtų būti išsamesni, tvirtinant būsimas ESF / JUI VP ar atliekant esamų VP pataisymus:

–su JUI susiję rezultatų rodikliai „darbo neturintys / ilgą laiką darbo neturintys / neaktyvūs dalyviai, gaunantys darbo pasiūlymą, tolesnį mokymąsi, galimybę atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę“ nereikalauja, kad valstybės narės pateiktų duomenis, kad būtų galima atskirti keturis skirtingus pasiūlymus, kuriuos dalyviai gali gauti pagal Jaunimo garantijų programą. Tokio reikalavimo nebuvimas reiškia, kad nebus pateikta išsami informacija apie Jaunimo garantijų iniciatyvos teikiamų pasiūlymų jauniems žmonėms tipus ir kad reikės taisomųjų veiksmų, skirtų pagerinti priemonės veiksmingumą;

–JUI ilgesnio laikotarpio rezultatų rodiklis skirtas vertinti jaunų žmonių situaciją praėjus šešiems mėnesiams po intervencijos pabaigos, tačiau taikant ilgesnio laikotarpio vertinimą būtų lengviau padaryti išvadas apie kai kurių pasiūlymų (pavyzdžiui, darbo pasiūlymo) tvarumą;

–pagal reglamentą valstybės narės gali savanoriškai išplėsti JUI tikslinę grupę, pasirinkdamos asmenis nuo 25 metų amžiaus, bet ne vyresnius nei 30 metų. Tačiau nė vienas iš JUI rezultatų rodiklių neapima 25–29 metų amžiaus grupės, todėl sudėtinga įvertinti šio amžiaus grupei skirtų priemonių veiksmingumą. Nors Komisijos gairėse valstybės narės primygtinai raginamos nustatyti savo išdirbių rodiklius (pavyzdžiui, dalyvius JUI finansuojamuose veiksmuose) 25–29 metų amžiaus grupei, nėra nurodyti atitinkami rezultatų rodikliai. Audito Rūmai nustatė, kad keturios tikrintos valstybės narės, kurios pasirinko išplėsti JUI apimtį (Prancūzija, Italija, Lietuva ir Portugalija), nenustatė papildomų su programa susijusių rezultatų rodiklių, o dvi valstybės narės (Prancūzija ir Portugalija) netgi nebuvo nustačiusios papildomų išdirbių rodiklių, apimančių išplėstą tikslinę grupę.

23COM(2008) 863/3 „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Darbo rinkos ir gebėjimų poreikių numatymas ir derinimas“.

24SWD(2012) 409 final, p. 21.

2525 rekomendacija valstybėms narėms.

26Audito imties atveju šis techninis vizitas buvo įvykdytas tik Italijoje.

27Be Lietuvos, atsižvelgdamos į Komisijos prašymą, 12 kitų valstybių narių peržiūrėtus JGIĮP pateikė iki 2014 m. birželio mėn. (Belgija, Bulgarija, Graikija, Ispanija, Kroatija, Vengrija, Latvija, Nyderlandai, Lenkija, Rumunija, Švedija ir Slovakija).

28Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 19 straipsnio 3 dalis.

29Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 19 straipsnio 1 ir 3 dalys.

30Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 XI priedas.

31Estija, Airija, Ispanija, Liuksemburgas, Malta, Lenkija, Suomija, Švedija ir Jungtinė Karalystė.

32Specialioji ataskaita Nr. 3/2010 „Poveikio įvertinimai ES institucijose: ar jie prisideda prie sprendimų priėmimo proceso?“, 3 dalis (http://eca.europa.eu).

33Europos Komisija, „Poveikio vertinimo gairės“, SEC(2009) 92.

34Europos Komisijos tarnybų darbo dokumentas, SWD(2012) 409 final, p. 11 ir 12.

35Europos Parlamento viešasis klausymas, Biudžeto komitetas bendradarbiaujant Užimtumo ir socialinių reikalų komitetui, 2014 m. balandžio 1 d. (antradienis), p. 23.

36TDO, Global Employment Outlook, „Global spill-overs from advanced to emerging economies worsen the situation for young jobseekers“, 2012 m. rugsėjo mėn. (http://www.ilo.org)

37TDO, „Euro zonos užimtumo krizė. Tendencijos ir politinio atsako priemonės“, 2012 m. liepos mėn. Informacija taip pat buvo paskelbta Komisijos interneto svetainėje http://ec.europa.eu.

38Belgija, Airija, Ispanija, Prancūzija, Nyderlandai ir Portugalija.

39TDO, „Jaunimo garantijų iniciatyvos: atsakas į jaunimo užimtumo krizę?“, 2013 m. (http://www.ilo.org).

40Europos Komisijos tarnybų darbo dokumentas, SWD(2014) 410 final, p. 25.

41Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 18 straipsnis.

42Tarybos rekomendacija dėl stažuočių kokybės sistemos, Briuselis, 2014 m. kovo 10 d. (http://www.consilium.europa.eu).

43Tarybos deklaracija „Europos pameistrystės aljansas“, Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba, Liuksemburgas, 2013 m. spalio 15 d.

44Dažnai užduodami klausimai dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos, 6 klausimas (http://www.ec.europa.eu).

45Europos Parlamentas „Darbo kokybės rodikliai Europos Sąjungoje“, PE429.972, 2009 m. (http://www.europarl.europa.eu); CSES „Užimtumo poveikių vertinimo tyrimas“, 2006 m. birželio mėn.; EBPO „Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimas vietoje: Naujos pamokos remiantis Europos patirtimi“, 2014 m.

46Italijos nacionalinis statistikos institutas (ISTAT) „Calcolo della soglia di povertà assoluta“, (http://www.istat.it).

47Europos Komisija „Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimo gairės“, 2014 m. liepos mėn.

48Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 19 straipsnio 6 dalis.

49Europos Komisija „Įgyvendinkime Jaunimo garantijų iniciatyvą“, 2014 m., p. 3.

502013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo, 6 rekomendacija.

51EMCO buvo įsteigtas 2000 m. sausio 24 d. Tarybos sprendimu 2000/98/EB dėl Užimtumo komiteto įsteigimo (OL L 29, 2000 2 4, p. 21), remiantis SESV 150 straipsniu. Kiekviena ES narė ir Komisija paskiria du EMCO narius.

52INDIC/07/13052014/EN. Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėjimas. Peržiūrėtas darbo grupės dokumentas RG posėdžiui 2014 m. gegužės 13 d.

53Europos Sąjungos Taryba: „Jaunimo garantijų iniciatyvos ir stebėjimo sistemos įgyvendinimas – EMPO pagrindinių gairių patvirtinimas“, 2014 m. lapkričio 17 d.

54Komisijos interneto svetainė: 2013 m. konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos (http://ec.europa.eu).

552014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro: 2014 m. prioritetų įgyvendinimas (2014/2059(INI).

56Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 53 straipsnis.

57Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 1304/2013.

58Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 19 straipsnio 6 dalis.

59Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 19 straipsnio 3 ir 4 dalys.

60Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 II priedas.

Išvados ir rekomendacijos

85

Jaunimo garantijų iniciatyvos rekomendacija buvo formaliai patvirtinta ES Ministrų Tarybos 2013 m. balandžio 22 d., remiantis 2012 m. gruodžio mėn. Komisijos pasiūlymu. Šioje rekomendacijoje buvo pateiktos specialios rekomendacijos valstybėms narėms ir Komisijai dėl programos įgyvendinimo. Komisijai buvo patikėta vertinti valstybių narių jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planus, kad per Eurpos semestro dvišalius posėdžius valstybėms narėms galima būtų pateikti grįžtamąją informaciją.

Komisija teikė tinkamą ir savalaikę paramą valstybėms narėms, nustatant Jaunimo garantijų programą

86

Audito Rūmai daro išvadą, kad Komisija, nustatant Jaunimo garantijų iniciatyvą, teikė tinkamą ir savalaikę paramą valstybėms narėms. Visų pirma Komisija parengė Jaunimo garantijų programų koncepcijos gaires 2013 m. rugsėjo mėn., t. y. praėjus tik penkiems mėnesiams nuo Tarybos rekomendacijos patvirtinimo 2013 m. balandžio mėn. (29–31 dalys).

87

Komisija atliko išsamų ir savalaikį valstybių narių pateiktų JGIĮP projektų vertinimą ir sėkmingai nustatė kelis trūkumus. Tačiau Komisija kruopščiai ir nuosekliai neįvertino šių aspektų: IRT / skaitmeninių įgūdžių, abipusio įsipareigojimo ir abipusio mokymosi. Audito Rūmai taip pat nustatė, kad ne visos valstybės narės, atsižvelgdamos į Komisijos vertinimą, pateikė atnaujintą JGIĮP (32–39 dalys).

Audito Rūmai nustatė riziką veiksmingam Jaunimo garantijų programų įgyvendinimui

88

Remiantis Audito Rūmų atlikta Komisijos Jaunimo garantijų įgyvendinimo planų vertinimo peržiūra, buvo nustatytos rizikos, susijusios su viso finansavimo tinkamumu ir „kokybiško pasiūlymo“ pobūdžiu bei Jaunimo garantijų programos stebėjimu ir ataskaitų teikimu.

Viso Jaunimo garantijų programos finansavimo tinkamumas

89

Audito Rūmai mano, kad, kadangi Komisija neatliko poveikio vertinimo, nepakanka informacijos apie galimas Jaunimo garantijų programos įgyvendinimo ES valstybėse narėse sąnaudas. Be to, audito metu Komisija neturėjo išsamios informacijos apie ES ir nacionalinio finansavimo sumas, valstybių narių skirtas įvairioms Jaunimo garantijų programos priemonėms, visų pirma su struktūrinėmis reformomis susijusioms priemonėms. Audito Rūmai mano, kad dėl šios informacijos trūkumo atsiranda rizika, kad visas finansavimas gali būti netinkamas įgyvendinti Jaunimo garantijų programą (45–57 dalys).

1 rekomendacija

Valstybės narės turėtų teikti aiškią ir išsamią apžvalgą apie visų planuojamų priemonių, skirtų kovoti su jaunimo nedarbu pagal Jaunimo garantijų programą, sąnaudas, kad Komisija galėtų įvertinti bendrus finansavimo poreikius.

„Kokybiško pasiūlymo pobūdis“

90

„Kokybiškų“ pasiūlymų pobūdis, Jaunimo garantijų iniciatyvos apibrėžtyje nurodytas veiksnys, yra nepaprastai svarbus jauniems žmonėms siūlant realią galimybę pagerinti savo darbingumą, siekiant tvarios ir atlygintinos integracijos į darbo rinką, ir padidinant bendrą jaunimo užimtumo lygį. Kadangi nėra nustatytų darbo pasiūlymo kokybinių požymių, kad jis būtų laikomas „kokybišku pasiūlymu“ rinkinio, gali būti nenuosekliai ir neveiksmingai įgyvendintos Jaunimo garantijų programos visose valstybėse narėse ir net kiekvienoje iš jų atskirai paėmus (58–64 dalys).

2 rekomendacija

Komisija turėtų propaguoti kokybinius požymius, kurie turėtų būti taikomi iš ES biudžeto finansuojamiems darbams, stažuotėms ir gamybinei praktikai. Jie galėtų būti paremti elementais, kuriais apibrėžiamas kokybiškas pasiūlymas Komisijos gairėse, skirtose įvertinti Jaunimo užimtumo iniciatyvą.

Jaunimo garantijų programų stebėjimas

91

Audito Rūmai nustatė, kad vis dar nėra nustatyta nuosekli Jaunimo garantijų stebėjimo ir vertinimo sistema. Siekiant turėti bendrą supratimą apie Jaunimo garantijų programos įgyvendinimą, turėtų būti stebimos visos priemonės, kad būtų užtikrintas protingas lėšų investavimas, o priemonės būtų įgyvendinamos tokiu būdu, kad jos jaunimui duotų apčiuopiamos naudos. Tai taip pat turėtų padėti aktyviai reaguoti į situacijas, kai paaiškėja, kad tikslai nebus pasiekti. Ši informacija turėtų būti pranešama tokiu būdu, kad būtų pademonstruota Jaunimo garantijų iniciatyvos sėkmė (ar nesėkmė) (65–84 dalys).

3 rekomendacija

Komisija turėtų nustatyti nuoseklią Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėjimo sistemą, apimančią struktūrines reformas ir asmenims skirtas priemones. Apie šio stebėjimo rezultatus turėtų būti pranešta Europos Parlamentui ir Tarybai.

Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 2015 m. vasario 25 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Priedai

I priedas

Jaunimo užimtumo lygis (2014 m. birželio mėn.)

Šaltinis: Eurostatas.

II priedas

Šalys, tinkamos gauti JUI finansavimą

Valstybė narė
Regionas (-ai), tinkamas (-i) gauti finansavimą pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą
Jaunimo užimtumo iniciatyvos asignavimas
(eurais)

Belgija
Taip
42 435 070

Bulgarija
Taip
55 188 745

Čekija
Taip
13 599 984

Danija
Ne
–

Vokietija
Ne
–

Estija
Ne
–

Airija
Taip
68 145 419

Graikija
Taip
171 517 029

Ispanija
Taip
943 496 315

Prancūzija
Taip
310 161 402

Kroatija
Taip
66 177 144

Italija
Taip
567 511 248

Kipras
Taip
11 572 101

Latvija
Taip
29 010 639

Lietuva
Taip
31 782 633

Liuksemburgas
Ne
–

Vengrija
Taip
49 765 356

Malta
Ne
–

Nyderlandai
Ne
–

Austrija
Ne
–

Lenkija
Taip
252 437 822

Portugalija
Taip
160 772 169

Rumunija
Taip
105 994 315

Slovėnija
Taip
9 211 536

Slovakija
Taip
72 175 259

Suomija
Ne
–

Švedija
Taip
44 163 096

Jungtinė Karalystė
Taip
206 098 124

IŠ VISO

3 211 215 406

III priedas

Komisijos atliktas JGIĮP ir JUI ex ante sąlygų vertinimas

Valstybės narės
JGIĮP vertinimo rezultatas
Ex ante sąlygos

Bulgarija

  Labai ribotas

  Įvykdytos

Čekija

  Labai ribotas

  Įvykdytos

Graikija

  Labai ribotas

  Įvykdytos

Italija

  Labai ribotas

  Įvykdytos

Lietuva

  Labai ribotas

  Įvykdytos

Lenkija

  Labai ribotas

  Įvykdytos

Jungtinė Karalystė

  Labai ribotas

  Įvykdytos

Belgija

      Dalinis

  Įvykdytos

Airija

      Dalinis

  Įvykdytos

Ispanija

      Dalinis

  Įvykdytos

Prancūzija

      Dalinis

  Įvykdytos

Kroatija

      Dalinis

  Įvykdytos

Kipras

      Dalinis

  Neįvykdytos

Latvija

      Dalinis

  Įvykdytos

Vengrija

      Dalinis

  Įvykdytos

Portugalija

      Dalinis

  Įvykdytos

Slovėnija

      Dalinis

  Įvykdytos

Slovakija

      Dalinis

  Įvykdytos

Švedija

      Dalinis

  Įvykdytos

Pastaba: Audito metu Komisija nebuvo atlikusi Rumunijos JUI ex ante sąlygų vertinimo.

Komisijos atsakymas

Santrauka

V Pirma įtrauka

Komisija pažymi, kad rekomendacija yra skirta valstybėms narėms, ir, kad ji, iš tiesų, kai kuriais atvejais pageidautų detalesnės numatomų išlaidų pagal visas planuojamas priemones, kuriomis siekiama kovoti su jaunimo nedarbu, apžvalgos.

Komisija reikalavo, kad valstybės narės jos parengtame modelyje pateiktų informaciją apie ES, nacionalinius, regioninius ir (arba) vietos, darbdavių ir kitus finansavimo šaltinius, tokiu būdu skatindama jas pateikti išsamią informaciją apie bendras jaunimo garantijų (toliau – JG) finansavimo sąnaudas (įskaitant finansavimo trūkumą).

Šią informaciją (skirtingu tikslumu) pateikė 19 iš 28 valstybių narių.

V Antra įtrauka

Komisija sutinka su šia rekomendacija ir laiko ją iš dalies įgyvendinta, visų pirma, Tarybos rekomendacijoje dėl stažuočių kokybės sistemos, „Europos pameistrystės aljanso“ deklaracijoje ir susijusioje Tarybos deklaracijoje, taip pat stebint užimtumo kokybę Europos semestro kontekste.

Kokybinių požymių propagavimo srityje Komisija toliau skatins svarstymus dėl „kokybiškų“ pasiūlymų, atsižvelgdama į gairėse, skirtose įvertinti jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI), nurodytus kokybinius požymius. Komisija, visų pirma, kitame nacionalinių JG koordinatorių posėdyje atgaivins diskusijas dėl „kokybiškų“ pasiūlymų, pakvies valstybes nares Užimtumo komiteto (EMCO) veiklos rėmuose aptarti „kokybiško“ pasiūlymo sąvoką, išnagrinės galimybę atsižvelgti į JG pasiūlymus pagal abipusio mokymosi programą (angl. Mutual Learning Programme), ir JG dažnai užduodamų klausimų dokumente pateiks tolesnes rekomendacijas dėl „kokybiškumo“.

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad ex post vertinimai suteiks įrodymų apie darbo pasiūlymų kokybę, kaip siūloma gairėse, skirtose įvertinti jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI).

V Trečia įtrauka

Komisija sutinka su šia rekomendacija ir mano, kad ji yra iš dalies įgyvendinta pasinaudojant Užimtumo ir socialinių reikalų tarybos (EPSCO) patvirtinta užimtumo sistema, taikant ESF reglamento 19 straipsnyje ir I ir II prieduose nurodytą atitinkamą tvarką ir atitinkamas CPR reglamento nuostatas, susijusias su stebėjimu ir vertinimu, kai priemonės yra finansuojamos iš JUI, ir Komisijai įsipareigojant 2016 m. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą apie Jaunimo garantijų iniciatyvą.

Į stebėjimo veiklą Komisija atsižvelgs atlikdama JG įgyvendinimo vertinimą būsimų Europos semestrų kontekste. Iš šios veiklos Komisija taip pat semsis informacijos 2016 m. ataskaitoje dėl Jaunimo garantijos iniciatyvos įgyvendinimo – ši ataskaita atitinkamais kanalais bus oficialiai pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai.

Įvadas

15

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad papildomi 11 mlrd. EUR bus skirti užimtumo paslaugų ir savarankiško darbo priemonių, kurios taip pat netiesiogiai rems jaunimo užimtumą, modernizavimui.

Daugiau kaip 26 mlrd. EUR bus skirta švietimo priemonėms, įskaitant mokymąsi visą gyvenimą, iš kurių, tikėtina, jaunimas gaus daugiausiai naudos.

Pastabos

37

Komisija norėtų priminti, kad ji vykdo veiklą atsižvelgdama į Tarybos rekomendacijas pagrįstus privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus, ir nors, kai tinkama, yra pageidavimas atsižvelgti daugelį jaunimo garantijų elementų dalių, nėra būtina jas visas įtraukti į konkrečią nacionalinę programą.

Be to, pateikto JGIĮP vertinimas buvo tik pirmasis etapas vykdant jaunimo garantijų valstybėse narėse įgyvendinimo nuolatinio stebėjimo procesą. Jaunimo garantijų programų įgyvendinimą Komisija stebi Europos semestro kontekste. Europos semestro procesas apima daug įvairių nacionalinės politikos sričių, susijusių su Jaunimo garantijų iniciatyvos įdiegimu.

37 Pirma įtrauka

Europos semestro kontekste, prireikus, didesnis dėmesys skiriamas poreikiui pagerinti IRT / skaitmeninius įgūdžius.

37 Antra įtrauka

Komisija mano, kad nesugebėjimas įvertinti, koks yra ryšys tarp priimtino pasiūlymo atsisakymo ir nedarbingumo ar socialinės paramos išmokų nebūtinai reiškia, kad jaunimo garantijų programa yra mažiau veiksminga.

Rengiant jaunimo garantijų programą, būtų galima atsižvelgti į Komisijos tarnybų darbiniame dokumente nurodytus abipusio įsipareigojimo principus, pavyzdžiui, į dalyvavimą aktyviai įgyvendinamoje darbo rinkos politikoje¹.

Tarybos rekomendacijoje nurodoma, kad abipusio įsipareigojimo principas turėtų būti taikomas ankstyvosios intervencijos ir aktyvumo skatinimo atvejais (10 rekomendacija).

Nors „abipusis įsipareigojimas“ gali suteikti didelę naudą, jis į vertinimo lentelę nėra įtrauktas, nes sprendimo dėl programos priėmimas, remiantis tuo, ar yra abipusis įsipareigojimas, būtų pernelyg norminantis tuo atveju, jei valstybė narė nuspręstų savo programos juo negrįsti, arba jei jų nacionalinės nuostatos ir praktika draustų tai daryti.

Todėl pirmenybė teikiama jaunimo garantijų pagrindinių sudedamųjų dalių vertinimui ir numatomam pasiūlymų galiojimui ir apimčiai.

41

Priimant veiklos programą, kurioje numatytos su JUI susijusios priemonės, prieš bet kokį Komisijos lėšų išmokėjimą turi būti įdiegta jaunimo užimtumą skatinanti strateginė politikos sistema. Komisijos vertinimas dėl šios išankstinės sąlygos (JUI taikomos ex ante sąlygos) buvimo yra pagrįstas valstybių narių vidaus vertinimu ir jame pateikta informacija. Tais atvejais, kai valstybė narė dėl jaunimo užimtumo taikė ne tik JGIĮP, bet ir kitas papildomas nacionalines strategijas, Komisija turėjo pagrįsti savo vertinimą dėl JUI taikomų ex ante sąlygų vykdymo visuose valstybių narių nurodytuose jaunimo užimtumo strateginiuose dokumentuose. Vis dėlto, vertindama JUI taikomų ex ante sąlygų vykdymą, Komisija tikrina atitikimą JGIĮP, kad ESF investicijos atitiktų atitinkamos valstybės narės politikos tikslus.

42

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad JGIĮP vertinimo sistema nėra tokia pati, kaip JUI taikomoms ex ante sąlygoms, nes šiais dviem procesais siekiama skirtingų tikslų – atitinkamai politikos tikslo (JG atveju) ir atitikties teisės aktams (JUI atveju).

Kad būtų įvykdytos ex ante sąlygos, reikalinga JUI taikoma „strateginė politikos programa, kuria siekiama skatinti jaunimo užimtumą įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą“. Daliniai kriterijai, kuriais remiantis Komisijos tarnybos turėtų vertinti šią „strateginės politikos programą“, taip pat buvo nustatyti reglamente. Reglamente nedaromos jokios nuorodos nei į JGIĮPP buvimą, nei a fortiori į Komisijos atliktą teigiamą jo vertinimą.

Taigi, nėra jokio savaiminio ryšio tarp JGIĮP vertinimo, kuris yra atliktas iš politikos perspektyvos, ir atsižvelgiant į jaunimo garantijų rekomendaciją ir į Švietimo ir mokslo direktorato su JUI susijusį vertinimą, kuris yra atliktas taikant Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR) išsamiai nurodytą nustatytų kriterijų rinkinį.

Komisija pažymi, kad tokį ryšį, dėl kurio JGIĮP buvimas taptų teisiniu reikalavimu, siekiant įvykdyti JUI taikomas ex ante sąlygas, Komisija pasiūlė, tačiau teisėkūros procese Taryba jį atmetė.

43

Komisija savo atsakyme daro nuorodą į 42 dalies pastabas. Kartais dviejų procesų šiek tiek kitokio atspalvio ar šiek tiek skirtingi rezultatai paaiškinami teiginiu, kad jų pobūdis, nors ir tarpusavyje susijęs, yra skirtingas.

Dalinis kriterijus, kuriuo remiantis turėtų būti vertinama jaunimo užimtumą skatinanti strateginė politikos programa, turėtų taip pat apimti kokybinius elementus, konkrečiai, pagrindinių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant dalyvaujančias valdžios institucijas ir koordinavimo susitarimus su partneriais, identifikavimą, ankstyvos intervencijos ir aktyvavimo sistemų įdiegimą, taip pat stebėjimo susitarimus. Šių kokybinių elementų vertinimas yra išsamesnis nei vien tik formalumų patikrinimas.

Be to, kiek įmanoma, Komisijos atliktu JUI taikomų ex ante sąlygų laikymosi vertinimu buvo pasinaudota kaip galimybe prašyti tam tikrų JGIĮP pakeitimų (pavyzdžiui, Prancūzijos atveju).

Bendras Komisijos atsakymas į 45 ir 46 dalių pastabas

Komisija sutinka ir norėtų pabrėžti, kad Europos Sąjungai siekiant išsaugoti savo būsimą augimo potencialą, investicijos į Jaunimo garantijų iniciatyvas yra nepaprastai svarbios. Didelė ES finansinė parama, visų pirma, teikiama iš Europos socialinio fondo ir pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą, gali padėti. Tačiau, kad Jaunimo garantijos taptų realybe, valstybės narės pirmenybę jaunimo užimtumo priemonėms turi suteikti ir savo nacionaliniuose biudžetuose.

47

19 iš 28 valstybių narių pateikė (skirtingai išsamią) informaciją apie numatomus savo Jaunimo garantijų programos finansavimo šaltinius. Tačiau kai kuriais atvejais Komisija, nors ir žinodama, kad visuose Jaunimo garantijų sąnaudų skaičiavimuose gali būti netikslumų, pageidautų geresnės visų planuotų priemonių numatytų sąnaudų apžvalgos.

49

Rekomendacijoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nenurodytas joks tikslus būdas, kurį valstybės narės taikys įgyvendindamos Jaunimo garantijas, nes jis yra susijęs su nacionaline padėtimi (pavyzdžiui, valstybių narių turimu NEET skaičiumi ir jų konkrečiomis savybėmis).

Taigi, poveikis priklausys nuo valstybių narių pasirinkimų, susijusių su paramos tikslu ir struktūra.

Kaip paaiškinta Komisijos pasiūlymo aiškinamajame memorandume, pasiūlymas pateikiamas kartu su tarnybų darbiniu dokumentu, kuriame išsamiau supažindinama su Jaunimo garantijų programa, aptariamos tokios programos sąnaudos ir nauda, ir individualiai apibūdinamos sėkmę nulemiančios Jaunimo garantijų iniciatyvos sudedamosios dalys. Be to, Tarnybų darbinio dokumento priede pristatomos 27 valstybėse narėse ir Kroatijoje įdiegtos politinės jaunimo užimtumo rėmimo priemonės, kurios atspindi skirtingus šių šalių pradinius veiksmus kuriant visavertes Jaunimo garantijų iniciatyvas.

Tikrosios Jaunimo garantijų iniciatyvos sąnaudos taip pat priklausys nuo nacionalinių aplinkybių ir nuo to, kaip tos iniciatyvos buvo parengtos ir įgyvendintos kiekvienoje valstybėje narėje. Taigi, visuose Jaunimo garantijų iniciatyvos įverčiuose gali būti keletas trūkumų.

Ta prasme valstybių narių, ketinančių įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvą, galimas sąnaudas gali rodyti Austrijos, Suomijos, Švedijos ir Jungtinės Karalystės atvejai.

50

Komisija savo atsakyme daro nuorodą į 15 dalies pastabas.

53

Komisija savo atsakyme daro nuorodą į 47 dalies pastabas.

54

Iš tikrųjų, Komisija pranešė Prancūzijai, kad kiekybiniai bendrieji plano tikslai nėra pakankamai aiškūs, ir nurodė, kad išlieka abejonių dėl pasiūlymų, kuriuos „Pôle Emploi“ pasiūlys NEET, siekdamas laikytis JG. Vykdomi tolesni veiksmai Europos semestro kontekste.

Į savo JGIĮ planą Airija įtraukė lentelę su informacija apie vidutinį dalyvaujančio jaunimo skaičių, naujus dalyvius, numatomus jaunimo skaičius ir orientacines jaunimo nukreipimo į šią iniciatyvą sąnaudas. Tol, kol nėra priimtų sprendimų dėl nacionalinių biudžeto asignavimų Airijos valdžios institucijos nėra linkusios planuoti būsimų projekto dalyvių skaičiaus, todėl jos pateiks duomenis tik iki 2014 m. Todėl laikyta, kad prašymas Airijos valdžios institucijoms pateikti papildomą informaciją nebūtinas ir netikslingas.

Bendras Komisijos atsakymas į 55 ir 56 dalių pastabas

Komisijos nuomone, svarbiausia buvo įsitikinti, ar ES lėšos buvo (pakankamai) papildytos nacionaliniais ištekliais. Todėl ji pateikė valstybėms narėms formą, į kurią jos turi įrašyti informaciją apie turimus finansavimo šaltinius, t. y., nurodyti, ar lėšos yra iš ES, nacionalinių, regioninių ir (arba) vietos, darbdavio ir (arba) kitų finansavimo šaltinių.

Tame etape ES lėšų pasiskirstymas nebuvo toks svarbus, nes netrukus turėjo būti pateiktos veiklos programos. Komisija manė, kad ES finansavimo šaltinių iš ESF ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos lėšų išsamus pasiskirstymas bus pateiktas atitinkamuose veiklos planuose, visų pirma, turint omenyje, kad tebevyksta neoficialios valstybių narių ir Komisijos derybos dėl VP finansinių planų.

57

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Jaunimo užimtumo iniciatyvos išlaidų tvarkingumo tikrinimas bus įprasto patikinimo rengimo proceso, kuriame tinkamai atsižvelgiama į konkrečią riziką, dalis.

Bendras Komisijos atsakymas į 61 ir 62 dalių pastabas

Komisija sutinka, kad „kokybiškumas“ yra nepaprastai svarbus Jaunimo garantijų iniciatyvos aspektas.

Komisija skatina suteikti kokybiškumo stažuotėms (Tarybai teikiant rekomendacijas dėl stažuočių kokybės sistemos) ir gamybinei praktikai (per Europos pameistrystės aljansą ir susijusią Tarybos deklaraciją). Darbo vietų klausimu Komisija vykdo užimtumo kokybės stebėjimą Europos semestro kontekste, ypatingą dėmesį skirdama perėjimui iš mokyklos į darbo rinką ir klausimams, susijusiems su darbo rinkos susiskaidymu.

Dėl užimtumo atviroje rinkoje kokybės Komisija laikosi nuomonės, kad bet koks kokybės vertinimas priklausys nuo padėties atitinkamoje darbo rinkoje, įskaitant tokius aspektus, kaip darbo teisės aktai arba dabartinis ekonominis klimatas.

Komisija, atsižvelgdama į gaires, skirtas įvertinti Jaunimo užimtumo iniciatyvą, toliau skatins svarstymus dėl „kokybiško“ pasiūlymo. Ji visų pirma organizuos diskusijas dėl „kokybiškų“ pasiūlymų sąvokos kitame nacionalinių Jaunimo garantijų iniciatyvos koordinatorių posėdyje, pakvies valstybes nares aptarti „kokybiškų“ pasiūlymų sąvoką Užimtumo komitete (EMCO), išnagrinės galimybę atsižvelgti į „kokybiškus“ JG pasiūlymus pagal abipusio mokymosi programą (angl. Mutual Learning Programme) ir pateiks tolesnes rekomendacijas dėl „kokybiškumo“ JG dažnai užduodamų klausimų dokumente.

63

Komisija daro nuorodą į savo bendrą atsakymą į 61 ir 62 dalies pastabas.

Be to, Komisija mano, kad nuoseklus Jaunimo garantijų iniciatyvos ir „vieno visiems tinkančio“ metodo įgyvendinimas nėra nei įmanomas, nei suderinamas su Tarybos rekomendacija, o tai aiškiai rodo, kad JG programose turėtų būti atsižvelgta į vietos, regionines ir nacionalines aplinkybes.

Tačiau Komisija sutinka, jog yra nepaprastai svarbu, kad Jaunimo garantijų programos būtų įgyvendinamos veiksmingai. Būtent Komisijos taikomas į rezultatus orientuotas metodas turi daug privalumų vertinant priemonių JG programose veiksmingumą, nes juo atsižvelgiama į įvairias darbo rinkos situacijas ir į pasiūlymo tinkamumą asmeniui.

Tuo klausimu Komisija laikosi nuomonės, kad pasiūlymas, apskritai, yra kokybiškas, jei jį gavęs asmuo sugeba pakankamai įsitvirtinti darbo rinkoje. Tai yra, priėmęs tokį pasiūlymą asmuo po to vėl netampa bedarbiu ar asmeniu, neturinčiu veiklos; taigi, tai, ar pasiūlymas yra kokybiškas, galima įvertinti pagal jį įgyvendinus gautus rezultatus. Kaip minėta (žr. bendrą atsakymą į 61 ir 62 dalių pastabas), Komisija toliau skatins svarstymus dėl „kokybiškų“ pasiūlymų.

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymams dėl pameistrystės, mokomosios praktikos ir tęstinio mokymosi, nepriklausomai nuo to, ar jie yra subsidijuojami (finansuojami pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir (arba) ESF programas, ar nacionalines programas), jau yra taikomi kokybės standartai.

65

Komisija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad susitarimo dėl bendros stebėjimo sistemos nustatymo paieškos užėmė ilgą laiką. Dėl to galėjo būti vėluojama priimti Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos svarbiu momentu, ir taip trukdoma sparčiai jį įgyvendinti.

68

Komisija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad į stebėjimo rezultatus buvo atsižvelgta pagrindiniuose dokumentuose, kuriuos Europos Komisija priėmė per Europos semestrą (Komisijos tarnybų darbiniuose dokumentuose, išsamiose peržiūrose, pasiūlymuose dėl konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų).

Komisija nuolat keičiasi informacija su Europos Parlamentu dėl pokyčių, įvykusių per Europos semestrą.

Be to, atsižvelgdama į 2013 m. birželio 27–28 d. Europos Tarybos išvadas, Komisija 2016 m. pateiks ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos vykdymo.

Bendras Komisijos atsakymas į 69 ir 70 dalių pastabas

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo pažangą EMCO peržiūrėjo 2014 m. gruodžio 3 d. 21 valstybėje narėje ir pateikė išvadas dėl kiekvienos tikrintos valstybės narės. Išvados bus peržiūrėtos 2015 m. gegužės mėn. Visose EMCO 2014 m. gruodžio mėn. atliktose peržiūrose nuosekliai daug dėmesio buvo skiriama Jaunimo garantijų programoms, laikantis visoms valstybėms narėms taikytų metodų. Į 2014 m. gegužės ir gruodžio mėn. peržiūras buvo atsižvelgta kituose Užimtumo ir socialinių reikalų tarybos (EPSCO) posėdžiuose dėl jaunimo nedarbo ir jaunimo garantijų.

71

2014 m. rugsėjo 22 d. EMCO patvirtino Jaunimo garantijų programos stebėjimo rodiklių struktūrą. 2014 m. gruodžio mėn. EPSCO taryba patvirtino EMCO pagrindinius pranešimus dėl Jaunimo garantijų programos stebėjimo sistemos, kuriais reikalaujama tvirto politinio įsipareigojimo įveikti esamas duomenų rinkimo kliūtis ir užtikrinti patikimą Jaunimo garantijų programos stebėjimo sistemą ES ir valstybių narių lygmeniu, remiantis pasiūlyta struktūra.

Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 65 dalies pastabas.

72

Komisija sutinka, kad būtinas nuolatinis valstybių narių įsipareigojimas. 2014 m. spalio mėn. EMCO grupė, atsakinga už rodiklius, pradėjo bandomąjį Jaunimo garantijų programos duomenų rinkimą. Tikslas – išbandyti siūlomą reguliaraus administracinių duomenų rinkimo siekiant stebėti Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą, metodiką ir įvertinti valstybėms narėms iškylančias kliūtis ir jų šalinimo būdus, kad nuo 2015 m. birželio mėn. būtų galima pradėti reguliariai rinkti duomenis. Iki vasario 18 d. informaciją pateikė visos valstybės narės, išskyrus tris. Tikimasi, kad trūkstama informacija bus netrukus gauta.

73

Suvestinėje pateiktų pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių interpretavimą palengvina papildoma informacija, surinkta, inter alia, Užimtumo rodiklių apžvalgoje (EPM), ir valstybių narių atliktas politikos priemonių vertinimas.

Bendras Komisijos atsakymas į 74–76 dalių pastabas

Komisija pabrėžia, kad CSR formulavimas ir įgyvendinimas yra, visų pirma, politinis procesas, kuriame Komisija, remdamasi tarnybų darbiniuose dokumentuose atlikta konkrečios šalies analize, pateikia pasiūlymą, kurį tada daugiašalės priežiūros procese peržiūri komitetai ir Tarybos grupės, ir vėliau patvirtina Europos Vadovų Taryba.

Komisija savo pasiūlymuose dėl konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų atsižvelgia į kiekvienos šalies padėties ypatumus.

7 langelis

Komisija mano, kad Lietuvai ir Italijoje skirtose rekomendacijose buvo tinkamai atsižvelgta į kiekvienos šalies padėties ypatumus.

77

Komisija pažymi, kad, apskritai, semestro procesas vidutinės trukmės laikotarpiu skatina valstybes nares siekti svarbių reformų.

80

Komisija mano, kad valstybių narių pateikti JGIĮP daugumoje atvejų jau suteikia naudingą bendrą Jaunimo garantijų priemonių apžvalgą.

Be to, Komisija įsteigė Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėjimo sistemą. Struktūrinės reformos stebimos pagal Europos semestro ciklą, taip pat EMCO veikloje. Privatiems asmenims skirtos priemonės bus stebimos taikant Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėjimo rodiklių sistemą, o JUI finansuojamų priemonių atveju – taikant 19 straipsnyje ir ESF reglamento I ir II priede nustatytą atitinkamą tvarką ir atitinkamas CPR nuostatas, susijusias su stebėjimu ir vertinimu.

84

II priede nustatyti ESF rodikliai dėl JUI buvo sukurti taip, kad juose būtų kuo tiksliau atsižvelgta į ESF I priedo bendruosius rodiklius. Tuo pat metu juose atsižvelgiama į specifinį JUI pobūdį.

84 Pirma įtrauka

Siekdama užtikrinti, kad rezultatas, susijęs su suteiktu (JUI) finansavimu būtų kokybiškas, Komisija nori įvertinti bendrus rezultatus, susijusius su asmens statuso pasikeitimu – konkrečiai, nuo NEET veiksmo pradžioje iki galimo pokyčio gavus JUI paramą.

Jaunimo garantijos iniciatyvoje numatyti individualūs stebėjimo reikalavimai, kurie nuo 2016 m. leis nustatyti pagal Jaunimo garantijų programą pateiktų pasiūlymų tipą.

84 Antra įtrauka

JUI rodikliai atitinka ESF bendrųjų rodiklių logiką ir seką.

Anksčiau JUI priemones taikiusių dalyvių vėlesnis stebėjimas sukuria papildomą naštą dalyviams ir administraciniams ištekliams. Kai kurių priemonių atveju toks intensyvus privalomas stebėjimas gali būti laikomas brangiu ir perdėtu. Po ilgo laiko pastebėtas poveikis taip pat sumažina pastabų ir intervencijų priežastinį ryšį ir atitinkamai sumažina šių pastebėjimų pridėtinę vertę.

Tačiau valstybės narės gali nuspręsti ne tik vykdyti privalomą stebėjimą, bet ir taikyti papildomus ilgesnės trukmės rodiklius, pavyzdžiui, kas 6 mėnesius vykdyti pakartotinę apžvalgą. Taip pat valstybės narės yra įpareigotos atlikti poveikio vertinimus, kurie suteiks vidinės informacijos apie intervencijų ilgalaikį poveikį, pavyzdžiui, pajamų skirtumus vėlesniais metais ir panašius rodiklius, papildomai prie nurodytųjų II priede.

84 Trečia įtrauka

Tais atvejais, kai valstybė narė savo VP nurodo, kad ji planuoja išplėsti savo tikslinę grupę, įtraukdama jaunesnius nei 30 metų asmenis, Komisija paprašė jos įtraukti papildomus konkrečios programos rodiklius, apimančius 25–29 m. amžiaus grupę.

Rezultatų rodikliai nėra susiję su konkrečiu amžiumi ir neapima jokios amžiaus grupės (pavyzdžiui, 15–18 m. ir t. t.). Tačiau Komisija prašo valstybių narių nurodyti konkrečios programos rezultatų rodiklius JUI 25–29 m. amžiaus grupei, jei valstybės narės nusprendžia, kad ji bus jų tikslinė grupė. Remiantis šiais rodikliais bus galima įvertinti intervencijų, kurios derinamos su JUI II priedo rezultatų rodikliais, veiksmingumą.

Išvados ir rekomendacijos

87

Žr. Komisijos atsakymą į 37 dalies pastabas.

89

Komisija savo atsakyme daro nuorodą į 47 dalies pastabas.

Komisija pažymi, kad Tarybos rekomendacijoje nenumatytas joks konkretus būdas, kurį valstybės narės taikys siekdamos įgyvendinti JG iniciatyvą (t. y. užimtumas, tęstinis mokymąsis, pameistrystėsė, stažuot), nes jis priklausys nuo nacionalinės padėties (t. y. nuo jose esančių NEET asmenų skaičiaus, NEET struktūros). Konkrečios paramos tikslas ir sandara daro poveikį sąnaudoms ir naudai, ir dėl to yra sunku iš anksto apskaičiuoti visų galimų variantų sąnaudas ir naudą.

Tačiau Komisija sutinka, kad gali būti rizika, jog viso finansavimo gali neužtekti Jaunimo garantijų programoms įgyvendinti, ir skatina valstybes nares savo nacionaliniuose biudžetuose teikti pirmenybę jaunimo užimtumo programoms.

Taip pat reikėtų priminti, kad ES fondų parama JG iniciatyvai neapsiriboja tiesioginėmis JUI ir ESF priemonėmis, skirtomis jaunimo mokymo ir užimtumo priemonėms. ESF taip pat remia darbo rinkos paslaugų modernizavimo, savarankiško darbo, švietimo ir socialinės įtraukties priemones, kuriomis taip pat iš dalies remiamas jaunimo užimtumas struktūrinės reformos prasme.

1 rekomendacija

Komisija pažymi, kad rekomendacija yra skirta valstybėms narėms, ir, kad ji, iš tiesų, kai kuriais atvejais pageidautų detalesnės numatomų išlaidų pagal visas planuojamas priemones, kuriomis siekiama kovoti su jaunimo nedarbu, apžvalgos.

Komisija reikalavo, kad valstybės narės jos parengtame modelyje pateiktų informaciją apie ES, nacionalinius, regioninius ir (arba) vietos, darbdavių ir kitus finansavimo šaltinius, tokiu būdu skatindama jas pateikti išsamią informaciją apie bendras jaunimo garantijų (toliau – JG) finansavimo sąnaudas (įskaitant finansavimo trūkumą).

Šią informaciją (skirtingu tikslumu) pateikė 19 iš 28 valstybių narių.

90

Komisija mano, kad nuoseklus Jaunimo garantijų iniciatyvos ir vieno visiems tinkančio metodo įgyvendinimas nėra nei įmanomas, nei suderinamas su Tarybos rekomendacija, o tai aiškiai rodo, kad JG programose turėtų būti atsižvelgta į vietos, regionines ir nacionalines aplinkybes.

Komisija sutinka, kad nepaprastai svarbu, jog Jaunimo garantijų programos būtų įgyvendinamos veiksmingai. Būtent Komisijos taikomas į rezultatus orientuotas metodas turi daug privalumų vertinant priemonių JG programose veiksmingumą, nes juo atsižvelgiama į įvairias darbo rinkos situacijas ir į pasiūlymo tinkamumą asmeniui.

Tuo klausimu Komisija laikosi nuomonės, kad pasiūlymas, apskritai, yra kokybiškas, jei jį gavęs asmuo sugeba pakankamai įsitvirtinti darbo rinkoje. Tai yra, priėmęs tokį pasiūlymą asmuo po to vėl netampa bedarbiu ar asmeniu, neturinčiu veiklos; taigi, tai, ar pasiūlymas yra kokybiškas, galima įvertinti pagal jį įgyvendinus gautus rezultatus.

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymams dėl pameistrystės, mokomosios praktikos ir tęstinio mokymosi, nepriklausomai nuo to, ar jie yra subsidijuojami (finansuojami pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir (arba) ESF programas, ar nacionalines programas), jau yra taikomi kokybės standartai.

Komisija skatina suteikti kokybiškumo stažuotėms (Tarybai teikiant rekomendacijas dėl stažuočių kokybės sistemos) ir gamybinei praktikai (per Europos pameistrystės aljansą ir susijusią Tarybos deklaraciją). Darbo vietų klausimu Komisija vykdo užimtumo kokybės stebėjimą Europos semestro kontekste, ypatingą dėmesį skirdama perėjimui iš mokyklos į darbo rinką ir klausimams, susijusiems su darbo rinkos susiskaidymu.

Dėl užimtumo atviroje rinkoje Komisija laikosi nuomonės, kad bet koks kokybės vertinimas priklausys nuo padėties atitinkamoje darbo rinkoje, įskaitant tokius aspektus, kaip darbo teisės aktai arba dabartinis ekonominis klimatas.

2 rekomendacija

Komisija sutinka su šia rekomendacija ir laiko ją iš dalies įgyvendinta, visų pirma, Tarybos rekomendacijoje dėl stažuočių kokybės sistemos, „Europos pameistrystės aljanso“ ir susijusioje Tarybos deklaracijoje, taip pat stebint užimtumo kokybę Europos semestro kontekste.

Kokybinių požymių propagavimo srityje Komisija toliau skatins svarstymus dėl „kokybiškų“ pasiūlymų, atsižvelgdama į gairėse, skirtose įvertinti jaunimo užimtumo iniciatyvą, nurodytus kokybinius požymius. Komisija, visų pirma, kitame nacionalinių JG koordinatorių posėdyje atgaivins diskusijas dėl „kokybiškų“ pasiūlymų, pakvies valstybes nares Užimtumo komiteto (EMCO) veiklos rėmuose aptarti „kokybiško“ pasiūlymo sąvoką, išnagrinės galimybę atsižvelgti į JG pasiūlymus pagal abipusio mokymosi programą (angl. Mutual Learning Programme), ir pateiks tolesnes rekomendacijas dėl „kokybiškumo“ JG dažnai užduodamų klausimų dokumente.

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad ex post vertinimai suteiks įrodymų apie darbo pasiūlymų kokybę, kaip siūloma gairėse, skirtose įvertinti jaunimo užimtumo iniciatyvą.

91

Komisija stebi Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą Europos semestro kontekste, be kita ko, rengdama dvišalius susitikimus su valstybėmis narėmis ir faktų nustatymo misijas.

Būdama Užimtumo komiteto (EMCO), kuris rengiasi svarstymams Taryboje, nare Komisija taip pat prisideda prie Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo daugiašalio stebėjimo. Dėl to Užimtumo komitetas (EMCO) organizavo vieną konkrečios daugiašalės priežiūros daugiašalę peržiūrą 2013 m. ir dvi – 2014 m. Į 2014 m. gegužės ir gruodžio mėn. peržiūras buvo atsižvelgta kituose Užimtumo ir socialinių reikalų tarybos (EPSCO) posėdžiuose dėl jaunimo nedarbo ir jaunimo garantijų.

Komisija, prireikus, siūlo konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas valstybėms narėms, į EMCO daugiašalių peržiūrų išvadas atsižvelgiama galutinėse CSR derybose.

2014 m. rugsėjo 22 d. EMCO patvirtino Jaunimo garantijų programos stebėjimo rodiklių struktūrą, remdamasi makroekonominiais, įgyvendinimo ir tolesnio atsižvelgimo lygio rodikliais, kuriais kartu bus siekiama pateikti jaunimo garantijų programų poveikio jaunimo darbo rinkos padėties Europoje visapusišką vaizdą. Tai, kokie administraciniai duomenys yra reikalingi įgyvendinimo lygmeniu, šiuo metu yra tikrinama atliekant bandomąjį duomenų rinkimą visose 28 valstybėse narėse, o reguliarus duomenų rinkimas turėtų būti pradėtas 2015 m. Pagrindines gaires dėl rodiklių sistemos EPSCO taryba patvirtino 2014 m. gruodžio 11 d., pabrėždama valstybių narių politinį įsipareigojimą teikti reikalingus duomenis.

Privatiems asmenims skirtos priemonės bus stebimos taikant Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėjimo rodiklių sistemą, o JUI finansuojamų priemonių atveju – taikant 19 straipsnyje ir ESF reglamento I ir II prieduose nustatytą atitinkamą tvarką ir atitinkamas CPR nuostatas, susijusias su stebėjimu ir vertinimu. Dėl konkrečiai jaunimo užimtumo iniciatyvų Komisija, nustatydama bendruosius rodiklius savo ESF reglamente, sukūrė JUI veiksmų, įgyvendintų JG sistemoje, stebėjimo sistemą.

3 rekomendacija

Komisija sutinka su šia rekomendacija ir mano, kad ji yra iš dalies įgyvendinta pasinaudojant Užimtumo ir socialinių reikalų tarybos (EPSCO) patvirtinta užimtumo sistema, taikant ESF reglamento 19 straipsnyje ir I ir II prieduose nurodytą atitinkamą tvarką ir atitinkamas CPR reglamento nuostatas, susijusias su stebėjimu ir vertinimu, kai priemonės yra finansuojamos iš JUI, ir Komisijai įsipareigojant 2016 m. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą apie Jaunimo garantijų iniciatyvą.

Į stebėjimo veiklą Komisija atsižvelgs atlikdama JG įgyvendinimo vertinimą būsimų Europos semestrų kontekste. Iš šios veiklos Komisija taip pat semsis informacijos 2016 m. ataskaitoje dėl Jaunimo garantijos iniciatyvos įgyvendinimo – ši ataskaita atitinkamais kanalais bus oficialiai pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai.

1Europos Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SWD(2012) 409 final, p. 4.

QJ-AB-15-002-LT-E  ISSN 1977-5725

Jaunimo nedarbas yra didelė problema ES valstybėse narėse. Siekiant ją spręsti 2013 m. Europos Taryba nustatė Jaunimo garantijų iniciatyvą. Pagal šią programą visi iki 25 metų amžiaus ES jaunuoliai turėtų gauti gerą pasiūlymą dirbti, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę per keturis mėnesius nuo formaliojo mokymosi užbaigimo arba darbo netekimo. Ji bus iš dalies finansuojama ES biudžeto ir papildomomis nacionalinėmis lėšomis.
Šioje ataskaitoje Audito Rūmai vertino, ar Komisija laiku teikė tinkamą paramą valstybėms narėms, joms nustatant Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planus. Audito Rūmai taip pat tikrino, ar buvo galima nustatyti galimą veiksmingo programos įgyvendinimo riziką.