EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis +352 4398-1

E-pasts: eca-info@eca.europa.eu

Internets: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads

Print | ISBN 978-92-872-2026-4 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/604676 | QJ-AB-15-002-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-2009-7 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/067925 | QJ-AB-15-002-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2064-6 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/38534 | QJ-AB-15-002-LV-E

© Eiropas Savienība, 2015. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
 (http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
 (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
 (http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras
vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

LV
2015

Nr. 03

Īpašais ziņojums

ES garantija jauniešiem:
sperti pirmie soļi, bet
gaidāmi īstenošanas riski

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revidentu grupa

ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Henri Grethen vadītā II apakšpalāta, kura revidē struktūrpolitikas, transporta un enerģētikas izdevumu jomas. Revīziju vadīja ERP locekle Iliana Ivanova, un viņai palīdzēja biroja vadītājs Tony Murphy, biroja atašejs Mihail Stefanov, nodaļas vadītājs Emmanuel Rauch, revidentu grupas vadītāja Valeria Rota, revidente Kristina Maksinen un revidents Paolo Pesce.

No kreisās uz labo: P. Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinen, E. Rauch.

Saturs

Saīsinājumi

Glosārijs

Kopsavilkums

Ievads

Jauniešu bezdarbs Eiropas Savienībā

Eiropas Savienības uzdevums nodarbinātības politikā

Garantija jauniešiem: pasākums jauniešu atbalstam darba atrašanā un strukturāla reforma ar mērķi uzlabot pāreju no mācībām uz darba dzīvi

Finansējums garantijas jauniešiem shēmai

Revīzijas tvērums un pieeja

Apsvērumi

Komisija pienācīgi un laikus atbalstīja dalībvalstis garantijas jauniešiem shēmas izveidē

Komisijas norādījumi dalībvalstīm par garantijas jauniešiem shēmas izstrādi tika sniegti piecu mēnešu laikā pēc Padomes ieteikuma

Komisija visaptveroši un savlaicīgi novērtēja dalībvalstu iesniegtos garantijas jauniešiem īstenošanas plānu (GJĪP) projektus

Novērtējot garantijas jauniešiem īstenošanas plānu projektus, Komisija atklāja daudzus trūkumus

Ne visas dalībvalstis iesniedza pārskatītus GJĪP pēc Komisijas novērtējuma

Komisijas veiktais GJĪP novērtējums nebija pietiekami koordinēts ar tās novērtējumu saistībā ar Eiropas Sociālā fonda (ESF) / Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas (JNI) darbības programmu ex ante nosacījumu novērtējumu

Palāta konstatēja vairākus riskus garantijas jauniešiem shēmas efektīvai īstenošanai

Kopējā finansējuma nepietiekamības risks

Kvalitatīva darba piedāvājuma definīcijas neesamība var apgrūtināt garantijas jauniešiem efektivitāti

Visaptveroša garantijas jauniešiem uzraudzības un ziņošanas kārtība joprojām tiek izstrādāta

Secinājumi un ieteikumi

I pielikums. | Jauniešu bezdarba īpatsvars (2014. gada jūnijs)
II pielikums. | Valstis, kuras ir tiesīgas saņemt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas finansējumu
III pielikums. | Komisijas veiktais GJĪP un JNI ex ante nosacījumu novērtējums

Komisijas atbilde

Saīsinājumi

DP: darbības programma

EMCO: Nodarbinātības komiteja

ESF: Eiropas Sociālais fonds

ESIF: Eiropas strukturālie un investīciju fondi

GĪZ: gada īstenošanas ziņojums

GJ: garantija jauniešiem

GJĪP: garantijas jauniešiem īstenošanas plāns

IKP: iekšzemes kopprodukts

IKT: informācijas un komunikāciju tehnoloģija

ILO: Starptautiskā Darba organizācija

IN: ietekmes novērtējums

JNI: Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

KNR: Kopīgo noteikumu regula (Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.))

KVAI: konkrētām valstīm adresēti ieteikumi

NEET: jaunieši, kas nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā

VND: valsts nodarbinātības dienesti

YAT: rīcības grupa jauniešu nodarbinātības veicināšanai

Glosārijs

Darbības programma: tajā izklāstītas dalībvalsts prioritātes un konkrēti mērķi, kā arī tas, kā finansējums (ES un valsts publiskais un privātais līdzfinansējums) tiks izlietots projektu finansēšanai attiecīgajā periodā (parasti septiņos gados). Šiem projektiem jāpalīdz sasniegt noteikts skaits mērķu, kas konkretizēti darbības programmas prioritāro virzienu līmenī. Katram fondam kohēzijas jomā (ERAF, KF un ESF) ir darbības programmas. Dalībvalsts sagatavo DP, un Komisijai tā jāapstiprina, pirms drīkst veikt maksājumus no ES budžeta. Attiecīgajā periodā darbības programmās drīkst veikt izmaiņas tikai tad, ja abas puses piekrīt.

Eiropas pusgads: tas ir ES ekonomikas politikas jomas norādījumu un uzraudzības gada cikla pirmais posms. Katrā Eiropas pusgadā Eiropas Komisija analizē katras dalībvalsts fiskālo un strukturālo reformu politiku, sniedz ieteikumus un uzrauga to izpildi. Gadskārtējā cikla otrajā posmā, ko dēvē par valstu pusgadu, dalībvalstis īsteno tādu politiku, par kuru panākta vienošanās.

Eiropas Sociālais fonds (ESF): tā mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, uzlabojot nodarbinātības un darba iespējas (galvenokārt ar mācību pasākumu starpniecību), veicinot augstu nodarbinātības līmeni un radot vairāk un labākas darba vietas.

Eiropas valstu nodarbinātības dienestu tīkls: to izveidoja pēc Padomes un Eiropas Parlamenta lēmuma panākt valsts nodarbinātības dienestu (VND) maksimālu efektivitāti. Tīkls aptver visas 28 ES dalībvalstis un Eiropas Komisiju. Tā mērķis ir salīdzināt VND darbības rezultātus, izmantojot salīdzinošo vērtēšanu, konstatēt pierādījumos balstītu labu praksi un veicināt savstarpēju mācīšanos, sekmēt VND pakalpojumu, tostarp garantijas jauniešiem, sniegšanas modernizāciju un stiprināšanu, sagatavot ieguldījumu Eiropas Nodarbinātības stratēģijā un attiecīgajās valstu darba tirgus politikās.

Ex ante nosacījumi: tie ir konkrēti un iepriekš precīzi noteikti izšķiroši faktori, kas ir investīciju prioritātes vai Savienības prioritātes konkrēta mērķa efektīvas un iedarbīgas sasniegšanas priekšnoteikumi, ir tieši un nepārprotami saistīti ar šo konkrēto mērķi un tieši to ietekmē. Kad dalībvalstis sagatavo darbības programmas, kuras saņem līdzfinansējumu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESIF) 2014.–2020. gada plānošanas periodā, tām jānovērtē, vai šie nosacījumi ir ievēroti. Ja tie nav ievēroti, ir jāsagatavo rīcības plāni, lai nodrošinātu atbilstību šiem nosacījumiem līdz 2016. gada 31. decembrim.

Garantija jauniešiem: ar Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi pieņemtajai garantijai jauniešiem ir jānodrošina, ka visi jaunieši, kas jaunāki par 25 gadiem, četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības beigšanas saņem kvalitatīvu darba, turpmākas izglītības, mācekļa prakses vai stažēšanās piedāvājumu. Garantija jauniešiem ir izšķiroši svarīga strukturāla reforma, kas iestādēm liek labāk kopā strādāt, lai sniegtu konkrētus rezultātus jauniešiem.

Garantijas jauniešiem īstenošanas plāns (GJĪP): tajā izklāstīts, kā garantija jauniešiem tiks īstenota valsts līmenī, kādi būs valsts sektora iestāžu un citu organizāciju uzdevumi, kā tā tiks finansēta (tostarp izmantojot ES līdzekļus), kā tiks vērtēts sasniegtais un kāds būs laika grafiks. Šos plānus sagatavo dalībvalstis. Komisija tos nepieņem.

Ietekmes novērtējumi: tie ir palīgs ES lēmumu pieņemšanā, jo sniedz sistemātiski apkopotu un izanalizētu informāciju par plānotiem intervences pasākumiem un to iespējamo ietekmi. Ietekmes novērtējumi ir jāveic visām svarīgākajām politikas iniciatīvām (t. i., tām, kuras ir iekļautas Ikgadējā politikas stratēģijā (IPS) vai vēlāk Komisijas likumdošanas un darba programmā (KLDP)), neskaitot dažus skaidri definētus izņēmumus. Ietekmes novērtējumus var veikt arī citām nozīmīgām iniciatīvām, par ko lemj katrā gadījumā atsevišķi.

Intensīvāka īstenošana sākumposmā: Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas kontekstā tā nozīmē, ka attiecīgais pilnais budžets būs pieejams izmaksai daudzgadu finanšu shēmas (DFS) pirmajos divos gados, nevis sadalīts septiņu gadu periodā (2014.–2020. g.).

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva (JNI): tās mērķis ir sniegt finansiālu atbalstu reģioniem, kuros jauniešu bezdarba līmenis pārsniedz 25 %, atbalstot garantijas jauniešiem īstenošanu, lai stiprinātu un papildinātu ESF finansētās darbības. No tās finansē darbības, kuru tiešā mērķauditorija ir jaunieši, kas nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (NEET) un ir vecumā līdz 25 gadiem (vai – gadījumā, ja dalībvalstis uzskata par vajadzīgu, – līdz 30 gadiem). Tās budžeta dotācija ir seši miljardi EUR. JNI politikas satvaru veido jaunatnes nodarbinātības pakete un it īpaši Ieteikums par garantijas jauniešiem izveidi. JNI juridiskais pamats ir sniegts ESF regulās 2014.–2020. gadam.

NEET: jaunieši, kas “nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā”. Par šo definīciju 2010. gada aprīlī vienojās Nodarbinātības komiteja (EMCO) ar mērķi to izmantot “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu kontekstā. Šajā NEET definīcijā ietilpst bezdarbnieki, kas nav iesaistīti ne izglītībā, ne apmācībā, un neaktīvas personas, kas nav iesaistītas ne izglītībā, ne apmācībā.

Citiem vārdiem sakot, jēdziens “nenodarbinātās personas” ietver gan bezdarbniekus, gan neaktīvas personas, bet jēdziens “kas nav iesaistīti ne izglītībā, ne apmācībā” nozīmē, ka cilvēki, kas ir algoti darbinieki un/vai iegūst formālu vai neformālu izglītību, netiek ieskatīti kategorijā NEET.

Rīcības grupa jauniešu nodarbinātības veicināšanai (YAT): 2012. gada februārī Komisija kopā ar astoņām dalībvalstīm, kurās tolaik jauniešu bezdarba līmenis bija visaugstākais, izveidoja rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai nolūkā apzināt pasākumus, ar kuru starpniecību varētu izmantot ES finansējumu (tostarp ESF finansējumu), kas vēl bija pieejams 2007.–2013. gada plānošanas periodā, lai atbalstītu darba iespējas jauniešiem un mazos un vidējos uzņēmumus.

Starptautiskā Darba organizācija (ILO): ANO aģentūra, kas nodarbojas ar darbaspēka jautājumiem un īpaši ar starptautiskajiem darba standartiem. ILO dalībnieces ir 185 no 193 ANO dalībvalstīm. Atšķirībā no citām Apvienoto Nāciju Organizācijas specializētajām aģentūrām Starptautiskajai Darba organizācijai ir trīspusēja pārvaldības struktūra – tajā pārstāvētas valdības, darba devēji un strādājošie. ILO ir svarīgs darba statistikas datu sniedzējs.

Kopsavilkums

I

Vidējais bezdarba līmenis jauniešiem vecumā no 15 līdz 24 gadiem Eiropas Savienībā 2014. gada jūnijā bija 22 %, un tā ir nopietna problēma visām dalībvalstīm. Stāvoklis ir kritisks dažās dalībvalstīs, kurās bezdarba līmenis skar katru otro vai trešo jaunieti, tādējādi ir pamats bažām par zudušo paaudzi un ar to saistītām ievērojamām sociālekonomiskām izmaksām.

II

Reaģējot uz aizvien sliktāku stāvokli, kādā atradās nenodarbinātie jaunieši – to pasliktināja ekonomikas un finanšu krīze –, Komisija 2012. gadā ierosināja “garantijas jauniešiem shēmu”, kā rezultātā tika pieņemts Padomes 2013. gada aprīļa ieteikums. Padome tajā ieteica Komisijai un dalībvalstīm izveidot garantiju jauniešiem, kuras nolūks ir visā Eiropas Savienībā nodrošināt, ka visi jaunieši, kas jaunāki par 25 gadiem, četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības beigšanas saņem kvalitatīvu darba, turpmākas izglītības, mācekļa prakses vai stažēšanās piedāvājumu.

III

Shēmu finansēs no ES budžeta ar Eiropas Sociālā fonda un īpaši paredzētās Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas starpniecību; 2014.–2020. gadam aplēstais piešķīrums ir 12,7 miljardi EUR. Būs vajadzība pēc papildu valsts finansējuma, jo papildus pasākumiem, kas adresēti atsevišķām personām, ir vajadzīgas arī strukturālas reformas.

IV

Palātas revidenti novērtēja, vai Komisija ir sniegusi pienācīgu atbalstu dalībvalstīm garantijas jauniešiem shēmu izveidē un izskatījusi iespējamos riskus īstenošanā. Palāta secināja, ka Komisija ir sniegusi savlaicīgu un pienācīgu atbalstu dalībvalstīm. Tomēr tika konstatēts, ka shēmas efektīvu īstenošanu apdraud trīs riski, proti, kopējā finansējuma pietiekamība, “kvalitatīva piedāvājuma” definēšana un veids, kādā Komisija uzrauga shēmas rezultātus un ziņo par tiem.

V

Palāta ir sagatavojusi turpmāk izklāstītos ieteikumus.

οDalībvalstīm ir jāsniedz skaidrs un pilnīgs apraksts par visu to plānoto pasākumu izmaksām, kuri paredzēti jauniešu bezdarba novēršanai garantijas jauniešiem shēmas ietvaros, lai Komisija varētu novērtēt kopējās finansējuma vajadzības.

οKomisijai jāveicina kvalitātes elementu kopums, kuriem ir jābūt klātesošiem tajos darbos, stažēšanās piedāvājumos un mācekļa praksēs, ko atbalsta no ES budžeta. Tas varētu būt balstīts uz elementiem, pēc kuriem definē kvalitatīvu piedāvājumu Komisijas norādēs Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas novērtējumam.

οKomisijai jāievieš visaptveroša uzraudzības sistēma garantijas jauniešiem shēmai, aptverot gan strukturālās reformas, gan pasākumus, kas adresēti atsevišķām personām. Šīs uzraudzības rezultāti jāpaziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

Ievads

Jauniešu bezdarbs Eiropas Savienībā

01

Pēdējā desmitgadē, un it īpaši kopš ekonomikas un finanšu krīzes sākuma, Eiropas Savienībā ir ievērojami pieaudzis bezdarbnieku skaits. Jauniešu grupā (15–24 gadi) bezdarba risks ir pat augstāks, proti, tā kā jaunieši ir mazāk pieredzējuši, bieži viņi ir pirmie, kurus atlaiž darbavietu skaita samazināšanas gadījumā. Dažās dalībvalstīs ekonomikas un finanšu krīzes smagākajā posmā izveidojās situācija, kad jauniešu pāreja no mācībām uz darba dzīvi bija gandrīz neiespējama¹.

02

Jauniešu bezdarbs ir arī jutīgāks pret ekonomikas ciklu nekā kopējais bezdarba līmenis, un pastāv arī lielāka iespēja, ka jaunieši ir nodarbināti tautsaimniecības nozarēs, kuras ir vairāk pakļautas ekonomikas lejupslīdei, piemēram, ražošanā, būvniecībā, mazumtirdzniecībā vai viesmīlības nozarēs. Pēdējos četros gados jauniešu kopējais nodarbinātības līmenis ir samazinājies trīsreiz vairāk nekā pieaugušo nodarbinātības līmenis. Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) dati liecina, ka ar cikliskuma faktoriem ir izskaidrojami aptuveni 50 % izmaiņu jauniešu bezdarba līmenī Eiropā, bet grūtību skartajās euro zonas valstīs tie ir pamatā 70 % no bezdarba līmeņa pieauguma².

03

Komisija 2010. gadā sāka “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu “Jaunatne kustībā”³, kura jauniešu bezdarba apkarošanai kā līdzekļus piedāvāja labāku izglītību un apmācību, sekmīgāku integrāciju darba tirgū un lielāku mobilitāti. Komisija arī aicināja dalībvalstis nodrošināt, lai visi jaunieši četru mēnešu laikā pēc mācību pabeigšanas būtu nodarbināti, turpinātu izglītoties vai atrastos citā aktivizācijas pasākumā, un tas ir jāsniedz kā “garantija jauniešiem”.

04

Komisija 2011. gada decembrī ierosināja Jaunatnes iespēju iniciatīvu⁴ un 2012. gada janvārī paziņoja, ka tā strādās ar astoņām dalībvalstīm, kuras jauniešu bezdarbs skāris visvairāk, izveidojot rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai (YAT), lai labāk izmantotu vēl 2007.–2013. gada plānošanas periodā pieejamo ES finansējumu.

05

2012. gada decembrī jauniešu nodarbinātības tiesību aktu kopumā⁵ Komisija ierosināja Padomes ieteikumu izveidot “garantiju jauniešiem”. Šo priekšlikumu pieņēma ES Ministru padome 2013. gada aprīlī⁶, un vēlāk 2013. gada jūnijā Eiropadome to apstiprināja⁷.

06

Jauniešu bezdarbs Eiropas Savienībā kopumā 2014. gadā joprojām bija satraucoši augstā līmenī (sk. 1. izcēlumu un I pielikumu).

07

Piedevām ir ļoti liela atšķirība starp valstīm, kurās ir augstākais un zemākais jauniešu bezdarba līmenis (sk. 1. attēlu). Gandrīz 50 procentpunktu atšķirība pastāv starp jauniešu bezdarba līmeni dalībvalstī, kurā tas ir viszemākais (Vācija – 7,8 % 2014. gada jūnijā), un dalībvalstī, kurā tas ir visaugstākais (Spānija – 53,4 % 2014. gada jūnijā).

1. izcēlums

Jauniešu bezdarbs Eiropas Savienībā – dati, kas raksturo stāvokli 2014. gadā

Gandrīz 5 miljoni jauniešu (vecumā līdz 25 gadiem) 28 ES dalībvalstīs 2014. gada jūnijā bija bezdarbnieki, no tiem 3,3 miljoni jauniešu euro zonā. Tas atbilst 22 % bezdarba līmenim Eiropas Savienībā. Vairāk nekā viena piektā daļa no jaunajiem ES pilsoņiem darba tirgū nevar atrast darbu, Grieķijā un Spānijā – puse.

1. attēls

Jauniešu (vecumā no 15 līdz 24 gadiem) bezdarba līmenis ES dalībvalstīs (2014. gada jūnijā)

Avots: Eurostat.

08

Jauniešu bezdarbam ir arī ievērojamas sociālekonomiskās izmaksas. Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) 2012. gada pētījumā⁸ bija secināts, ka jaunie eiropieši vecumā no 15 līdz 24 gadiem, kas ir bezdarbnieki un nav iesaistīti ne izglītībā, ne apmācībā (NEET), izmaksā aptuveni 153 miljardu EUR (aptuveni 1,2 % no ES IKP) gadā (bezdarbnieku pabalsti un nesaņemtā izpeļņa un nodokļi). Turklāt jauniešu bezdarbs rada ilgtermiņa izmaksas tautsaimniecībai, sabiedrībai un attiecīgajiem indivīdiem, tādas kā paaugstināts bezdarba risks nākotnē (kas rodas prasmju pavājināšanās un motivācijas zuduma rezultātā, ko izraisa ilgstošs bezdarbs un neaktivitāte) un nabadzība. 2014. gadā NEET kategorijā ietilpa 7,5 miljoni jauniešu.

Eiropas Savienības uzdevums nodarbinātības politikā

09

Eiropas Savienības uzdevums nodarbinātības politikā ir nodrošināt dalībvalstu nodarbinātības politikas koordināciju, jo īpaši, formulējot pamatnostādnes attiecībā uz šo politiku. Komisija var arī atbalstīt un vajadzības gadījumā papildināt dalībvalstu rīcību, lai izskaustu bezdarbu⁹.

10

Eiropas pusgada kontekstā Komisijas uzdevums ir arī piedāvāt ieteikumus Padomei pēc tam, kad tā ir veikusi dalībvalstu ekonomikas politikas, tostarp nodarbinātības politikas, daudzpusēju uzraudzību¹⁰. Komisija uzskata, ka šie ieteikumi, pazīstami arī kā konkrētai valstij adresēti ieteikumi (KVAI), ir politiski saistoši, ja tos ir apstiprinājusi Eiropadome. Tie var galu galā novest pie sankcijām, ja tajos tiek risinātas nepilnības, kuras uzskata par tādām, kas dalībvalstis nostāda makroekonomiskās nelīdzsvarotības un/vai pārmērīga deficīta situācijā un ja Eiropadome uzskata, ka attiecīgā dalībvalsts tās pietiekami nenovērš¹¹.

Garantija jauniešiem: pasākums jauniešu atbalstam darba atrašanā un strukturāla reforma ar mērķi uzlabot pāreju no mācībām uz darba dzīvi

11

Padomes 2013. gada ieteikumā ir izklāstīts garantijas jauniešiem jēdziens (sk. 2. izcēlumu) un aplūkoti konkrēti ieteikumi gan dalībvalstīm, gan Komisijai saistībā ar garantijas jauniešiem izveidi un īstenošanu.

12

Atšķirībā no iepriekšējiem pasākumiem garantijas jauniešiem mērķis ir visā Eiropas Savienībā sistemātiski piedāvāt gados jauniem cilvēkiem, kas nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā, vienu no četrām alternatīvām (darbs, mācekļa prakse, stažēšanās vai tālāka izglītošanās). Padome iesaka dalībvalstīm sniegt garantiju jauniešiem, to “pielāgojot valstu, reģionu un vietējiem apstākļiem”¹².

13

Garantijas jauniešiem īstenošanai vajadzīgs pasākumu kopums, ko var īstenot īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ja dažus rezultātus saistībā ar darbībām, kuras adresētas atsevišķām personām, var sasniegt ātri, citiem būs vajadzīgs ilgāks laiks, kamēr būs jūtama pozitīva ietekme. Ilgtermiņa pasākumu piemēri ir strukturālas reformas valsts nodarbinātības dienestu (VND) darbā un izmaiņas ar nodarbinātību saistītos tiesību aktos.

2. izcēlums

Kas ir garantija jauniešiem

Garantija jauniešiem paredz, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai visi jaunieši līdz 25 gadu vecumam četru mēnešu laikā pēc mācību pabeigšanas vai darba zaudēšanas varētu vai nu atrast kvalitatīvu darbu, kas atbilst viņu izglītībai, prasmēm un pieredzei, vai iegūt izglītību, prasmes un pieredzi, kas vajadzīgas darba atrašanai nākotnē. To dara ar mācekļa prakses, stažēšanās vai turpmākas izglītības starpniecību.

Finansējums garantijas jauniešiem shēmai

14

Garantijas jauniešiem shēmu 2014.–2020. gada plānošanas periodā finansē no ES budžeta ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas (JNI)¹³ un Eiropas Sociālā fonda (ESF) starpniecību un no valstu budžetiem (sk. 2. attēlu). Šo publisko finansējumu var papildināt ar privātu finansējumu (piemēram, uzņēmumu ieguldījumi mācekļu shēmās vai privātu fondu finansētās apmācības shēmās).

2. attēls

Pārskats par garantijas jauniešiem finansējumu

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

Eiropas Sociālais fonds

15

ESF viennozīmīgi ir svarīgākais ES finansējuma avots garantijas jauniešiem shēmai. 2015. gada februārī Komisija aplēsa, ka ESF finansējums būs aptuveni 9,5 miljardi EUR, ieskaitot 3,2 miljardus EUR, kas nepieciešami, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu JNI finansējumam līdzvērtīgu summu (sk. 16. punktu). No ESF var finansēt pasākumus, kas konkrēti adresēti atsevišķām personām, kā arī pasākumus, kas saistīti ar strukturālām reformām (sk. 3. izcēlumu).

3. izcēlums

No ESF atbalstāmu darbību piemēri

No ESF atbalstāmu darbību piemēri ir šādi: jauniešiem paredzētu specializētu dienestu un vienotu kontaktpunktu izveide (piemēram, valsts nodarbinātības dienestos (VND) un internetā), paplašinātu datubāzu izveide, atbalsts nodarbinātības un skolu karjeras izvēles pakalpojumiem, informēšanas kampaņas, atbalsts brīvprātīgo organizācijām, kas nodrošina darbaudzinātājus, centru izveide analīzei un politikas modeļu izstrādei.

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

16

Lai pieejamo ES finanšu atbalstu maksimāli novirzītu reģioni, kuri visvairāk saskaras ar jauniešu bezdarba un neaktivitātes problēmu, Padome un Eiropas Parlaments vienojās izveidot īpaši paredzētu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI), kurai piešķīra 6,4 miljardus EUR. JNI finansējumā ietilpst 3,2 miljardi EUR no īpašas jauniešu nodarbinātībai paredzētas jaunas budžeta pozīcijas, un šī summa ir jāpapildina ar vismaz 3,2 miljardiem EUR no valstu piešķīruma saskaņā ar pašreizējo ESF. Atšķirībā no ESF līdzfinansējuma valsts līdzfinansējuma prasība neattiecas uz īpašajiem piešķīrumiem Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai¹⁴, un izmaksas, kas dalībvalstīm radušās kopš 2013. gada 1. septembra, ir attiecināmas atmaksājumu saņemšanai ar atpakaļejošu datumu. JNI finansējuma kopējo summu dara pieejamu perioda sākumposmā, lai šie līdzekļi būtu pieejami 2014. un 2015. gadā, un attiecīgajiem izdevumiem jābūt veiktiem līdz 2017. un 2018. gada beigām.

17

JNI ietilpst kopējā ESF plānošanas procesā, un to apstiprina vai nu īpašās JNI darbības programmās vai kā daļu no ESF darbības programmām – kā prioritāru asi vai kā daļu no prioritāras ass¹⁵.

18

JNI atbalsts galvenokārt tiek piešķirts reģioniem, kuros jauniešu bezdarba līmenis pārsniedz 25 %, un jauniešiem, kas nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (NEET). Tā finansē darbības, kuras tieši paredzētas jauniešiem vecumā līdz 25 gadiem vai – gadījumā, ja dalībvalstis uzskata par vajadzīgu, – līdz 30 gadiem¹⁶ (sk. 4. izcēlumu).

19

Divdesmit dalībvalstis ir tiesīgas saņemt JNI finansējumu (sk. 3. attēlu un II pielikumu), jo tajās bija reģioni, kuros 2012. gadā jauniešu bezdarba līmenis pārsniedza 25 %¹⁷.

20

Komisija 2014. gadā paziņoja, ka, lai garantiju jauniešiem padarītu par realitāti, arī dalībvalstīm savā budžetā jaunatnes nodarbinātības pasākumi jānosaka par prioritāti¹⁸.

4. izcēlums

No JNI atbalstāmu darbību piemēri

Pasākumi, kurus var finansēt no JNI, ir, piemēram, šādi: pirmās darba pieredzes sniegšana, darbaudzināšana indivīdiem, mobilitātes pasākumi, kuru mērķis ir savienot prasmes un darba iespējas, atbalsts darbības sākšanai jauniem uzņēmējiem, tiešais atbalsts stažēšanās piedāvājumiem un mācekļa praksēm un digitālo prasmju apguve.

3. attēls

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva – attiecināmie reģioni

Avots: Eiropas Parlamenta Pētniecības centrs.

Komisijas uzdevums garantijas jauniešiem izveidē, īstenošanā un uzraudzībā

21

Komisijas uzdevums garantijas jauniešiem izveidē, īstenošanā un uzraudzībā bija īpaši definēts 2013. gada aprīļa Padomes ieteikumā¹⁹. Konkrēti, Komisijai iesaka:

-mudināt dalībvalstis maksimāli izmantot Eiropas Sociālo fondu saskaņā ar attiecīgajām Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu prioritātēm 2014.–2020. gada plānošanas laikposmam un attiecīgā gadījumā – Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, lai atbalstītu garantijas jauniešiem shēmu izveidi un īstenošanu kā politikas instrumentu jaunatnes bezdarba un sociālās atstumtības apkarošanai un novēršanai;

-Eiropas pusgada un Eiropas Valsts nodarbinātības dienestu tīkla gada darba programmas ietvaros uzraudzīt garantijas jauniešiem shēmu veidošanu, īstenošanu un rezultātus Nodarbinātības komitejas veiktās daudzpusējās uzraudzības kontekstā (sk. 68. punktu), analizēt ieviestās politikas ietekmi un vajadzības gadījumā sniegt dalībvalstīm (konkrētai valstij) adresētus ieteikumus, pamatojoties uz dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm.

22

Saskaņā ar Padomes ieteikumu atbilstoši 2014.–2020. gada Kopīgo noteikumu regulai Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina ESF un JNI fondu efektivitāte sagatavošanas un īstenošanas laikā, izmantojot uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu²⁰.

Komisijas veiktais garantijas jauniešiem īstenošanas plānu novērtējums

23

Pēc 2013. gada jūnija Komisijas paziņojuma “Aicinājums vērsties pret jauniešu bezdarbu”²¹ un Eiropadomes sanāksmes²² dalībvalstis apņēmās iesniegt Komisijai Garantijas jauniešiem īstenošanas plānu (GJĪP). Dalībvalstīm, kuras atbilda JNI kritērijiem, bija jāiesūta šie dokumenti līdz 2013. gada beigām, bet pārējām – 2014. gadā. Eiropas pusgada ietvaros Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātam uzdeva 2014. gada janvārī novērtēt pieejamos dalībvalstu GJĪP, lai Eiropas pusgada divpusējās sanāksmēs 2014. gada februārī dalībvalstīm varētu sniegt atgriezenisko saikni.

1ANO Reģionālās informācijas centrs Rietumeiropai, “Youth: the hardest hit by the global financial crisis” [Jaunieši – globālās finanšu krīzes vissmagāk skartie] (http://www.unric.org).

2Starptautiskais Valūtas fonds, Valsts ziņojums Nr. 14/199 “Euro Area Policies” [Eurozonas politikas jomas], 2014. gada jūlijs, daļa “ Youth Unemployment in Europe: Okun’s Law and Beyond” [Bezdarbs Eiropā – Okuna likums un plašāks konteksts].

3“Jaunatne kustībā”, COM(2010) 477 galīgā redakcija, 15.9.2010.

4“Jaunatnes iespēju iniciatīva”, COM(2011) 933 galīgā redakcija, 20.12.2011.

5“Priekšlikums. Padomes Ieteikums par Jaunatnes garantijas izveidošanu”, COM(2012) 729 final, 5.12.2012.

6Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikums par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp.).

7Eiropadomes 2013. gada 27.–28. jūnija secinājumi, EUCO 104/2/13 (http://www.consilium.europa.eu).

8Eurofound (2012. g.), “NEETs – Young people not in employment education or training: Characteristics, cost and policy responses in Europe” [NEET – jaunieši, kas nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā: raksturojums, izmaksas un politikas risinājumi Eiropā], Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga.

9Līguma par Eiropas Savienības darbību konsolidētā versija (OV C 115, 9.5.2008., 47. lpp.) 5. panta 2. punkts un 147. pants.

10Līguma par Eiropas Savienības darbību konsolidētā versija (OV C 115, 9.5.2008., 47. lpp.), 148. pants.

11Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

12Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikums par garantijas jauniešiem izveidi, 1. ieteikums.

13Eiropadomes 2013. gada 8. februāra secinājumi, EUCO 37/13 (http://www.consilium.europa.eu).

14Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.), 22. panta 3. punkts.

15Regula (ES) Nr. 1304/2013, 18. pants.

16Regulas (ES) Nr. 1304/2013 16. pants un Regulas (ES) Nr. 1303/2013 VIII pielikums.

17Regula (ES) Nr. 1304/2013, 16. pants.

18Eiropas Komisijas 2014. gada 8. oktobra memorands (MEMO) “ES garantija jauniešiem”.

192013. gada 22. aprīļa Ieteikums par garantijas jauniešiem izveidi.

20Regula (ES) Nr. 1303/2013, 4. panta 9. punkts.

21COM(2013) 447 final, 19.6.2013.

22Eiropadomes 2013 gada 27.–28. jūnija secinājumi, EUCO 104/2/13 (http://www.consilium.europa.eu).

Revīzijas tvērums un pieeja

24

Šajā revīzijā Palātas revidenti novērtēja, vai Komisija ir sniegusi pienācīgu atbalstu dalībvalstīm garantijas jauniešiem shēmas izveidē un izskatījusi iespējamos īstenošanas riskus.

25

Revīzija aptvēra laikposmu no Padomes ieteikuma pieņemšanas 2013. gada aprīlī līdz 2014. gada jūnijam. Šajā laikā bija pabeigts garantijas jauniešiem shēmas izstrādes posms, tostarp dalībvalstis bija iesūtījušas GJĪP un Komisija tos pēc tam bija novērtējusi. Turklāt Palāta ir ņēmusi vērā papildinformāciju, ko līdz 2015. gada februārim sniedza Komisija (konkrēti, attiecībā uz garantijai jauniešiem piešķirtā ES finansējuma aplēsi un uzraudzības sistēmas izveidi). Revīzijas mērķis bija apzināt iespējamos riskus, kas varētu ietekmēt shēmas īstenošanu. Palāta paredz arī turpmākajos ziņojumos aptvert tēmas, kas skar jaunatnes nodarbinātību, tostarp ES iniciatīvu īstenošanu dalībvalstu līmenī.

26

Revīzijas uzmanības centrā bija Komisijas veiktais garantijas jauniešiem īstenošanas plānu novērtējums piecu dalībvalstu izlasei: Īrijai, Itālijai, Lietuvai un Portugālei, kur bija izveidotas arī rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai (YAT), un Francijai. Attiecībā uz šīm piecām dalībvalstīm Palāta atkārtoti veica Komisijas īstenoto novērtējumu un analizēja gan Komisijas sniegto atgriezenisko saikni dalībvalstīm, gan turpmāko rīcību. Attiecībā uz dalībvalstīm, par kurām informācija bija pieejama, Palāta arī pārbaudīja saikni starp GJĪP novērtējumu un ar JNI saistīto ex ante nosacījumu novērtējumu. Visbeidzot, Palāta novērtēja ES sistēmu, kas izveidota, lai uzraudzītu garantijas jauniešiem shēmas efektīvu īstenošanu un ar to saistīto ziņojumu sagatavošanu.

Apsvērumi

Komisija pienācīgi un laikus atbalstīja dalībvalstis garantijas jauniešiem shēmas izveidē

27

Garantijas jauniešiem īstenošana prasa, lai tiktu veiktas padziļinātas strukturālas reformas apmācības, darba meklēšanas un izglītības sistēmās, lai uzlabotu pāreju no mācībām uz darba dzīvi un jauniešu piemērotību darba tirgum. Papildus šīm strukturālajām reformām garantija jauniešiem arī mudina izmantot plašu proaktīvu pasākumu klāstu, lai palīdzētu stimulēt pieprasījumu pēc jauniešu darba. Šie pasākumi (piemēram, pagaidu un mērķtiecīgas algu vai pieņemšanas darbā subsīdijas vai mācekļa prakses un stažēšanās subsīdijas) var palīdzēt jauniešiem iekļauties darba tirgū un turpmāk attīstīt savas prasmes.

28

Padomes ieteikumā ir sniegti labas prakses norādījumi efektīvas garantijas jauniešiem shēmas izveidei. Palāta pārbaudīja, kādā mērā Komisija šos labas prakses kritērijus ir iekļāvusi savā garantijas jauniešiem īstenošanas plānu (GJĪP) novērtējumā. Palāta arī novērtēja to, kādā mērā dalībvalstis ņēma vērā Komisijas veikto GJĪP projektu analīzi, un to, vai Komisijas veiktais GJĪP novērtējums bija labi koordinēts ar tās ex ante novērtējumu saistībā ar ESF/JNI darbības programmām.

Komisijas norādījumi dalībvalstīm par garantijas jauniešiem shēmas izstrādi tika sniegti piecu mēnešu laikā pēc Padomes ieteikuma

29

Palātas veiktajā analīzē noskaidrojās, ka Komisija sagatavoja norādījumus valstu GJĪP izstrādei un tos nosūtīja dalībvalstīm 2013. gada septembrī, t. i., piecus mēnešus pēc Padomes 2013. gada aprīļa ieteikuma pieņemšanas. Šajos norādījumos ietilpa paraugs, kurā bija ietverti galvenie elementi, kas vajadzīgi visaptveroša īstenošanas plāna izstrādei, pamatojoties uz dažādajiem virzieniem Padomes ieteikumā:

-nacionālais konteksts un veids, kādā garantija jauniešiem pievienotu vērtību pašreizējiem noteikumiem,

-partnerības pieeju veidošana,

-agrīna iejaukšanās un aktivizācijas pasākumi,

-atbalsta pasākumi integrācijai darba tirgū,

-finansējums garantijas jauniešiem shēmai,

-reformu un iniciatīvu novērtējums un pastāvīga uzlabošana.

30

Papildus tam Komisija atbalstīja dalībvalstis, 2013. gada decembrī publicējot izdevumu “Bieži uzdotie jautājumi” tīmekļa vietnē, kas veltīta ar garantiju jauniešiem saistītiem jautājumiem, kā arī publicējot dažādus atbalsta dokumentus, piemēram, Komisijas dienestu darba dokumentu, kurā sīki izklāstīts garantijas jauniešiem pamatjēdziens un principi, kas varētu veicināt tās panākumus. Komisija arī rīkoja tematiskus pasākumus 2013. gada oktobrī un 2014. gada aprīlī un panāca, ka visas dalībvalstis ieceļ valsts koordinatoru garantijai jauniešiem.

31

Tādējādi Palāta uzskata, ka Komisija ir savlaicīgi sniegusi atbalstu dalībvalstīm. Tas palīdzēja dalībvalstīm uzsākt valstu garantijas jauniešiem shēmu izveidi un ļāva dalībvalstīm iesniegt GJĪP īsajā termiņā, par kuru bija panākta vienošanās 2013. gada jūnija Padomes secinājumos, t. i., līdz 2013. gada beigām JNI atbilstošajām dalībvalstīm un līdz 2014. gada pavasarim pārējām dalībvalstīm (sk. II pielikumu).

Komisija visaptveroši un savlaicīgi novērtēja dalībvalstu iesniegtos garantijas jauniešiem īstenošanas plānu (GJĪP) projektus

32

Palāta atzīmē, ka par GJĪP atbildīgas ir dalībvalstis. Komisijas uzdevums ir veikt rūpīgu, savlaicīgu un konsekventu GJĪP projektu novērtējumu, lai apzinātu trūkumus, kas var negatīvi ietekmēt iespēju panākt efektīvu garantiju jauniešiem. Uz šāda pamata dalībvalstis varētu attiecīgi pielāgot savus GJĪP. Konkrēti, tas ļautu dalībvalstīm vislabāk izmantot attiecīgi ESF un JNI un atbalstīt garantijas jauniešiem shēmu izveidi un īstenošanu.

33

Palāta izskatīja Komisijas veiktos valstu GJĪP novērtējumus un to, cik aktīvi dalībvalstis ir rīkojušās pēc tam, lai novērstu konstatētos trūkumus.

34

Palāta konstatēja, ka Komisija bija izstrādājusi visaptverošu novērtējuma sistēmu, kas iekļāva Padomes ieteikuma galvenos aspektus. Pamatojoties uz šo sistēmu, Komisija varēja sistemātiski novērtēt dalībvalstu iesniegtos GJĪP projektus. Pēc tam novērtējumiem veica horizontālās šķērspārbaudes, lai nodrošinātu konsekvenci visos 28 GJĪP.

35

Attiecībā uz šajā ziņojumā aptvertajām dalībvalstīm Komisija bija novērtējusi visus Palātas caurskatītos GJĪP un varēja sniegt savlaicīgu atgriezenisko saikni, kas bija vajadzīga divpusējām sanāksmēm 2014. gada februārī.

Novērtējot garantijas jauniešiem īstenošanas plānu projektus, Komisija atklāja daudzus trūkumus

36

Komisijas veiktais novērtējums atklāja daudzus trūkumus saistībā ar dalībvalstu sniegto informāciju attiecībā uz galvenajiem aspektiem, kas bija iekļauti valstu GJĪP. Šādu trūkumu piemēri ir: prasmju neatbilstības analīze bija vāja vai arī tās nebija nemaz, nebija uzskatāmi parādīts, kā plānotie pasākumi nodrošinās, ka tiks aptverti visi jaunie NEET, un nebija konsekvences attiecībā uz to, kas ir kvalitatīvs piedāvājums.

37

Tomēr Komisija rūpīgi un konsekventi nepievērsās turpmāk aprakstītajiem aspektiem, kuri ir konkrēti iekļauti Padomes ieteikumā.

-IKT / digitālās prasmes: Komisija bija konstatējusi, ka IKT prasmes varētu sniegt lielisku potenciālu ilgtspējīgu darbavietu radīšanā²³. Turklāt tā uzsvēra, ka pašlaik “IKT absolventu skaits ir nepietiekams, lai aizpildītu visas vakances IKT nozarē, kurā pat nesenās ekonomiskās nestabilitātes apstākļos pieprasījums pēc IKT administratoriem katru gadu ir pieaudzis par 3 %”²⁴. Kaut arī Komisija atzīmēja faktu, ka Itālijas un Lietuvas GJĪP nebija pasākumu IKT / digitālo prasmju uzlabošanai, tā šo faktu neminēja attiecībā uz Īriju un Portugāli, lai gan arī šo valstu GJĪP nebija atsauces uz IKT / digitālajām prasmēm.

-Savstarpējs pienākums: Padome savā ieteikumā atzīst “jauniešu personisko atbildību meklēt iespēju, kā iesaistīties saimnieciskajā darbībā”. Dažās dalībvalstīs jauni cilvēki, kas nestrādā, riskē, ka viņiem tiks atņemts vai samazināts bezdarbnieka pabalsts vai sociālā palīdzība, ja viņi nepieņems nevienu pamatotu darba, prakses, apmācības vai izglītības piedāvājumu. Ja šo principu neievēro, tas var negatīvi ietekmēt shēmā iesaistīto dalībnieku apņemšanos, kā arī samazināt dalībvalstu atbildību nodrošināt kvalitatīvu piedāvājumu, un tādējādi garantijas jauniešiem shēmas efektivitāte būs ierobežota. Nevienā no izskatītajiem GJĪP Komisija savstarpējā pienākuma aspektu nebija vērtējusi. Palāta konstatēja, ka no pieciem caurskatītajiem GJĪP tikai Īrijas GJĪP bija iekļauta atsauce uz šo principu.

-Savstarpējas mācības: Padomes ieteikumā dalībvalstis aicinātas uzlabot “turpmāku garantijas jauniešiem shēmu veidošanu un īstenošanu, popularizēt valsts, reģionāla un vietēja līmeņa savstarpējus mācību pasākumus visu to personu starpā, kuras iesaistītas jauniešu bezdarba apkarošanā”²⁵. Komisija nevērtēja šo svarīgo aspektu, kas ir saistīts ar īstenošanas izmaksu efektivitāti dalībvalstīs, un Palāta konstatēja, ka, izņemot Francijas GJĪP, savstarpēju mācību princips nav iekļauts nevienā izskatītajā GJĪP.

Ne visas dalībvalstis iesniedza pārskatītus GJĪP pēc Komisijas novērtējuma

38

Novērtēšanas procesā Komisija vajadzības gadījumā lūdza visām šajā ziņojumā aptvertajām dalībvalstīm sniegt sīkākus paskaidrojumus un/vai rakstiski norādīja uz galvenajām nepilnībām to GJĪP projektos. Komisija rīkoja arī divpusējas sanāksmes ar dalībvalstīm, lai turpmāk iztirzātu konstatētos trūkumus. Turklāt Komisija veica tehniskos apmeklējumus konkrētās dalībvalstīs, lai noskaidrotu vairākus jautājumus un apzinātu neatrisinātas problēmas saistībā ar GJĪP²⁶.

39

Pēc divpusējām sanāksmēm GJĪP joprojām saglabājās vairāki nozīmīgi trūkumi, un Komisija lūdza papildu informāciju visām dalībvalstīm. Attiecībā uz pārbaudītajām dalībvalstīm Palātas analīze liecināja, ka Lietuva bija vienīgā, kas apņēmās iesniegt pārstrādātu GJĪP redakciju²⁷. Franciju, Itāliju un Portugāli aicināja iesniegt pārskatītu īstenošanas plānu redakciju, bet dažādu iemeslu dēļ tās atteicās to darīt. Piemēram, kā ziņo Komisija, Itālijas iestādes atbildēja, ka tās “veltītu uzmanību attiecīgo darbības programmu rūpīgai izstrādei, nevis jauna GJĪP sagatavošanai.”

Komisijas veiktais GJĪP novērtējums nebija pietiekami koordinēts ar tās novērtējumu saistībā ar Eiropas Sociālā fonda (ESF) / Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas (JNI) darbības programmu ex ante nosacījumu novērtējumu

40

Saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulu 2014.–2020. gada plānošanas periodam dalībvalstīm ir jāpanāk atbilstība konkrētiem ex ante nosacījumiem, lai nodrošinātu ES līdzekļu efektīvu un lietderīgu izlietojumu. Kopīgo noteikumu regulā²⁸ teikts, ka “Komisijas veiktajā izpildes izvērtējumā izvērtē tikai tos kritērijus, kas izklāstīti konkrētu fondu noteikumos un XI pielikuma II daļā, un ņem vērā valstu un reģionu kompetenci pieņemt lēmumus par konkrētiem un atbilstošiem politikas pasākumiem, tostarp par stratēģiju saturu”. ESF/JNI darbības programmu nozīmīga ieguldījumu prioritāte ir “jauniešu ilgtspējīga integrācija darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītiem jauniešiem, tostarp jauniešiem, kuri pakļauti sociālās atstumtības riskam, un jauniešiem no atstumtām kopienām, arī ar garantijas jauniešiem īstenošanu.”

41

Pirms darbības programmas pieņemšanas Komisijai jāpārbauda dalībvalstu sniegtās informācijas patiesums un piemērotība saistībā ar konkrētiem ex ante nosacījumiem²⁹. Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas ex ante nosacījums ir stratēģisks politikas satvars jaunatnes nodarbinātības veicināšanai, tostarp garantijas jauniešiem īstenošana³⁰. Palāta uzskata, ka Komisijas vērtējumam attiecībā uz šo konkrēto ex ante nosacījumu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai un GJĪP vērtējumam jābūt stingri koordinētam, lai nodrošinātu, ka ESF/JNI darbības programmas ir saskaņotas ar garantijas jauniešiem shēmu.

42

Palāta vērtēja, vai trūkumi, kurus Komisija atklāja GJĪP novērtēšanas procesā, tika minēti Komisijas secinājumos par ex ante nosacījumu izpildi vai gluži otrādi – neizpildi.

43

Palāta konstatēja, ka Komisija uzskatīja ex ante nosacījumus saistībā ar ESF/JNI darbības programmām par “izpildītiem”, kaut arī tā novērtēja GJĪP iznākumu kā “ļoti ierobežotu” vai “daļēju” (sk. III pielikumu). Palāta uzskata, ka Komisija ir palaidusi garām iespēju nodrošināt, lai dalībvalstis ieviestu jaunatnes nodarbinātības stratēģiju saskaņā ar savu politisko apņemšanos īstenot garantijas jauniešiem shēmu, pirms tika apstiprinātas ESF/JNI darbības programmas 2014.–2020. gada plānošanas periodam. Turklāt Palātas caurskatīšanā atklājās, ka pārbaudes darbības, ko Komisija veica programmu apstiprināšanai, neaptver to, kā ESF/JNI darbības programmas sekmēs garantijas jauniešiem efektīvu īstenošanu.

Palāta konstatēja vairākus riskus garantijas jauniešiem shēmas efektīvai īstenošanai

44

Palāta apsvēra arī to, vai, caurskatot Komisijas novērtējumu, iespējams apzināt varbūtējos riskus garantijas jauniešiem shēmas efektīva īstenošanai – konkrēti, izvērtēja garantijas jauniešiem finansējuma pietiekamību, to, kā tiek definēts kvalitatīvs piedāvājums, un garantijas jauniešiem shēmas uzraudzību.

Kopējā finansējuma nepietiekamības risks

45

Garantijas jauniešiem shēmas ieviešana dalībvalstīs būs dārgs pasākums, it īpaši ņemot vērā jauniešu bezdarba pašreizējo mērogu Eiropas Savienībā. Palāta uzskata, ka pamatotu aplēsi par garantijas jauniešiem shēmai vajadzīgo kopējo finansējumu var iegūt, tikai balstoties uz ticamiem datiem attiecībā uz garantijas jauniešiem ieviešanas izmaksām katrā dalībvalstī. Turklāt ir jābūt skaidrībai par to, no kādiem avotiem tiks finansētas valstu garantijas jauniešiem shēmas.

46

Palāta atzīmē, ka garantijas jauniešiem shēmas nolūks ir ne tikai sniegt finansiālu atbalstu jauniešiem (bezdarbniekiem vai tiem, kuri pakļauti riskam kļūt par bezdarbniekiem), bet arī dziļas strukturālas reformas vidējā termiņā un ilgtermiņā. Tādējādi garantija jauniešiem nepārprotami prasīs ievērojamus ieguldījumus.

47

Turklāt vēl nav pilnībā noteikts, cik lielā apmērā būs pieejams valsts finansējums garantijas jauniešiem shēmai. Saskaņā ar Komisijas veikto dalībvalstu iesniegto GJĪP analīzi deviņas³¹ no 28 dalībvalstīm nav sniegušas nekādu informāciju par plānoto valsts finansējumu. Pārējās dalībvalstis informāciju ir sniegušas, bet tās detalizācijas līmenis atšķiras.

Garantijas jauniešiem shēmai nav veikts ietekmes novērtējums

48

Principā visām svarīgākajām Komisijas likumdošanas, budžeta un politikas iniciatīvām ar nozīmīgu ietekmi sagatavo ietekmes novērtējumu (IN)³². Ietekmes novērtējumos ir jānorāda priekšlikumu izmaksas un ieguvumi, kā tie rodas un ko tie ietekmē. Saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm, ja vien ir iespējami un noderīgi, visi priekšlikumi ir jāizsaka skaitļos un naudā, pamatojoties uz pārdomātām metodēm un ticamiem datiem³³.

49

Palāta atzīmē, ka Komisija pirms garantijas jauniešiem shēmas ierosināšanas neveica ietekmes novērtējumu. Komisijas dienestu darba dokumentā (SWD), kurš bija pievienots Priekšlikumam par Padomes ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi, bija tikai atsauce uz Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) 2012. gada aplēsēm (sk. Komisijas dienestu darba dokumenta 2.3. iedaļu) un sākotnējās aplēses par dažām dalībvalstīm (Austriju, Somiju, Zviedriju un Apvienoto Karalisti)³⁴. Tādējādi, izņemot ILO aplēses, nav informācijas par šādas shēmas ieviešanas iespējamajām kopējām izmaksām visā Eiropas Savienībā.

ILO 2012. un 2013. gadā iesniedza dažādas ikgadējā finansējuma prasību aplēses garantijas jauniešiem īstenošanai

50

Komisija 2015. gada februārī aplēsa, ka visam 2014.–2020. gada plānošanas periodam shēmu finansēšanai no ES līdzekļiem tiks piešķirti 12,7 miljardi EUR. Iepriekš, 2014. gada aprīlī, Komisija lēsa³⁵, ka to varētu papildināt ar valsts, reģionālajiem un pat privātajiem resursiem 4 miljardu EUR apmērā. Šī kopsumma (16,7 miljardi EUR) atbilstu aptuveni 2,4 miljardiem EUR gadā.

51

ILO 2012. gadā ziņoja, ka aplēstās ikgadējās izmaksas garantijas jauniešiem shēmas efektīvai īstenošanai euro zonā būs 0,2 % no IKP³⁶ jeb 0,45 % no valdības izdevumiem, kas veido 21 miljardu EUR³⁷. ILO izmaksu aplēses, kuras, balstoties uz sešām euro zonas valstīm³⁸, publicēja 2013. gadā, bija aptuveni no 0,5 % līdz 1,5 % no IKP³⁹. ILO uzskata, ka šīs īstenošanas izmaksas atšķiras atkarībā no administratīvās infrastruktūras pieejamības garantijas īstenošanai lielākā mērogā un attiecināmo personu skaita.

Nav pamatotas aplēses par garantijas jauniešiem shēmu konkrētu pasākumu izmaksām

52

Komisija 2013. gadā lūdza dalībvalstis iesniegt plānoto pasākumu izmaksu aplēsi un nosaukt attiecīgos finansējuma avotus, kad dalībvalstis iesniedza garantijas jauniešiem īstenošanas plānus (GJĪP). Konkrēti, dalībvalstīm finansēšanas plānā bija jānorāda finansējuma avoti un tā sadalījums dažādām svarīgām reformām un pasākumiem/iniciatīvām un jāsniedz konkrēta informācija par katru pasākumu (piemēram, katra pasākuma izmaksas, gaidāmais labuma guvēju skaits katrā pasākumā, mērķa grupas procentuālais īpatsvars, kuru paredzēts sasniegt ar katru pasākumu, jaunu pasākumu papildu izmaksas un gaidāmais iznākums).

53

Tas būtu ļāvis Komisijai novērtēt, vai garantijas jauniešiem shēmai ir piešķirts pietiekami daudz resursu. Piemēram, “papildu valsts finansējuma trūkumu, kas var kavēt garantijas jauniešiem shēmas īstenošanu īstermiņa un ilgtermiņā”⁴⁰, Komisija identificēja kā vienu no galvenajām problēmām, kas traucē ieviest garantijas jauniešiem shēmu Spānijā. Tādējādi Palāta caurskatīja šajā ziņojumā aptverto piecu dalībvalstu (Īrijas, Francijas, Itālijas, Lietuvas un Portugāles) iesniegtos GJĪP un pārbaudīja, vai bija sniegta informācija saistībā ar plānoto pasākumu aplēstajām izmaksām un attiecīgajiem finansējuma avotiem.

54

Palāta konstatēja, ka kopumā dalībvalstis bija sniegušas izmaksu aplēses par atsevišķām personām adresētiem pasākumiem. Tomēr dažu dalībvalstu iesniegtajos GJĪP trūka svarīgas informācijas, piemēram, izmaksas uz labuma guvēju saistībā ar piedāvājumiem (Īrija un Francija), dalības mērķlielumi katram pasākumam un mērķa grupas procentuālais īpatsvars, kuru paredzēts sasniegt ar garantiju jauniešiem (Francija). Tā rezultātā šādas informācijas trūkums neļauj Komisijai agri konstatēt iespējamo nepietiekamību, salīdzinot ar to, kas paredzēts.

55

Turklāt neviena no piecām dalībvalstīm nesniedza informāciju par aplēstajām to strukturālo reformu īstenošanas izmaksām, kuras vajadzīgas lai GJĪP būtu iekļauta efektīva garantija jauniešiem.

56

Trijās no piecām pārbaudītajām dalībvalstīm GJĪP norādītais valsts piešķīrums ir daudz mazāks nekā piešķīrums no dažādajiem ES fondiem, un tas ir no 13 % (Portugālē) līdz 35 % (Itālijā un Lietuvā) no kopsummas. Īrijā valsts piešķīrums pārsniedza ES finansējumu, bet Francijā tos nevarēja salīdzināt, jo dati nebija pieejami. Izņemot Lietuvu, dalībvalstis arī deklarēja ES finansējuma avotus saistībā ar pasākumiem vispārīgi (ES/ESF/JNI vienā pozīcijā). Tā kā nebija pilnīgas un precīzas informācijas, Komisijai nebija iespējams novērtēt finansējuma avota piemērotību pasākumam vai izdarīt secinājumu par garantijas jauniešiem finansēšanas plānu vispārējo īstenojamību un ilgtspēju.

JNI izdevumu pareizības pārbaude ir īpaši sarežģīta

57

Saskaņā ar ESF regulu⁴¹ JNI plānošanas procedūras var notikt vienā vai vairākos no turpmāk uzskaitītajiem veidiem (sk. 17. punktu):

-kā īpaša darbības programma;

-kā īpaša prioritāra ass darbības programmā;

-kā daļa no vienas vai vairākām prioritārajām asīm.

Palāta uzskata, ka dalībvalstīm un Komisijai ir īpaši sarežģīti (salīdzinājumā ar parastajiem ESF izdevumiem) efektīvi pārbaudīt deklarēto JNI izdevumu pareizību. Šo sarežģītību rada daudz stingrākās attiecināmības prasības, iespēja deklarēt izdevumus, kas radušies kopš 2013. gada septembra un it īpaši pēdējā iepriekšminētajā gadījumā – līdzfinansējuma trūkums Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai.

Kvalitatīva darba piedāvājuma definīcijas neesamība var apgrūtināt garantijas jauniešiem efektivitāti

58

Palāta atgādina, ka garantijas jauniešiem mērķis ir piedāvāt jauniešiem patiesu iespēju uzlabot piemērotību darba tirgum, lai tie varētu ilgtspējīgi un pilnvērtīgi iekļauties darba tirgū, un rezultātā paaugstināt kopējo jauniešu nodarbinātības līmeni. Tādējādi Padome iesaka dalībvalstīm nodrošināt, lai visi cilvēki, kas jaunāki par 25 gadiem, četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības beigšanas saņemtu kvalitatīvu piedāvājumu. Tomēr Padomes ieteikumā nav norādīts, kas ir kvalitatīvs piedāvājums, un nav arī pateikts, kam šāda definīcija jāsniedz.

59

Vairākos ES dokumentos (piemēram, Padomes ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu⁴² un Padomes deklarācijā “Eiropas Māceklību alianse”⁴³) ir izklāstīti nesaistoši minimālie kvalitātes standarti attiecībā uz kvalitatīviem stažēšanās piedāvājumiem un mācekļa praksēm, lai novērstu to, ka uzņēmumi tās izmanto kā lēta darbaspēka avotu. No otras puses, nav ekvivalentu dokumentu, kuros aprakstīti principi, ar kuriem saskaņā definē kvalitatīvu darbu.

60

Komisija 2013. gada decembrī izdeva norādes, ar kurām saskaņā kvalitatīvs piedāvājums ir piedāvājums, kura rezultātā tiek sagaidīta “ilgtspējīga piesaiste darba tirgum” un kuram nav “tikai tūlītēja ietekme īslaicīgai jauniešu bezdarba statistikas samazināšanai”⁴⁴.

61

Izskatījusi nozīmīgus pētījumus⁴⁵ šajā jomā, Palāta uzskata, ka kvalitatīva darba piedāvājuma definēšanā ir svarīga elementu kombinācija: līguma termiņš (noteikts termiņš vai beztermiņa darba līgums), līguma veids (nepilna darba laika brīvprātīgs vai piespiedu / pilna darba laika); atlīdzības līmenis piesaistīts dzīves dārdzībai attiecīgajā dalībvalstī; darbam vajadzīgās prasmes un attiecīgi prasītais kvalifikācijas līmenis un veids, kā arī ar darbu saistītas papildu apmācības iespējas. Saskaņā ar subsidiaritātes principu ES līmenī varēja noteikt elementu minimālo kopumu, bet dalībvalstīm varēja dot elastību katram elementam izstrādāt savas standartu vērtības.

62

Piemēram, Palāta konstatēja, ka, novērtējot Itālijas iesniegto GJĪP projektu, Komisija uzskatīja, ka pagaidu darba piedāvājums (no pieciem līdz sešiem mēnešiem) ir kvalitatīvs, pat ja alga bija zemāka nekā ikmēneša ienākumu nabadzības slieksnis lielākajā valsts daļā (balstoties uz Itālijas Valsts statistikas institūta – ISTAT – datiem)⁴⁶. Citus kvalitātes elementus Komisija nebija ņēmusi vērā.

63

Tas, ka nav definēti skaidri kritēriji, lai noteiktu, vai darba piedāvājums ir kvalitatīvs, rada risku dažādās dalībvalstīs vai pat atsevišķas dalībvalsts ietvaros garantijas jauniešiem shēmu īstenot nekonsekventi un neefektīvi. Kaut arī, protams, ir iespējams pārbaudīt dažādās dalībvalstīs iesniegto piedāvājumu kvalitāti ex post (t. i., ar novērtējumu starpniecību), līdz tam laikam par lielāko daļu JNI budžeta jau būtu uzņemtas saistības un/vai tā būtu iztērēta (ņemot vērā līdzekļu intensīvāku apguvi sākumposmā 2014. un 2015. gadā), bet trūkumi, kas ietekmē JNI izdevumu efektivitāti, nebūtu novērsti.

64

Palāta atzīmē, ka 2014. gada jūlijā Komisija sniedza īpašus norādījumus, kurus bija paredzēts izmantot JNI novērtēšanā⁴⁷, kā noteikts ESF regulā⁴⁸ attiecībā uz 2015. un 2018. gada beigām. Tajos bija prasīts, lai novērtētāji ziņotu par to, cik kvalitatīvi ir no JNI dalībniekiem saņemtie darba piedāvājumi, ņemot vērā arī kvalitātes kritērijus, piemēram, iepriekš izklāstītos kritērijus.

Visaptveroša garantijas jauniešiem uzraudzības un ziņošanas kārtība joprojām tiek izstrādāta

65

Palāta uzskata, ka ir izšķiroši svarīgi veikt garantijas jauniešiem pasākumu pastāvīgu novērtēšanu, lai nodrošinātu līdzekļu pārdomātu ieguldīšanu un pasākumu īstenošanu jauniešiem patiesi nozīmīgā veidā. Tāpēc garantijas jauniešiem pasākumu koncepcijā jau no paša sākuma ir jāiestrādā stingri uzraudzības mehānismi⁴⁹. Tas ir pamats efektīvai, uz pierādījumiem balstītai politikas veidošanai, kurai jābrīdina Eiropas Parlaments un Padome, kad mērķi netiek sasniegti vai kad pasākumu efektivitāte nav apmierinoša, un tas ļaus tiem uzlabot koncepciju vai pasākumu īstenošanu.

66

Komisija uzrauga garantijas jauniešiem shēmas īstenošanu Eiropas pusgada ietvaros, un tai ir jāanalizē ieviestās politikas ietekme un vajadzības gadījumā dalībvalstīm jāsagatavo konkrētai valstij adresēti ieteikumi (KVAI), balstoties uz dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm⁵⁰.

67

Palāta novērtēja sistēmu, kas izveidota gan garantijas jauniešiem kopumā, gan JNI finansēto darbību īstenošanas un rezultātu uzraudzībai.

Garantijai jauniešiem kopš paša sākuma nav iestrādāta visaptveroša uzraudzības un ziņošanas kārtība

68

Ieteikumā Padome uzticēja Komisijai uzraudzīt garantijas jauniešiem īstenošanu Nodarbinātības komitejas⁵¹ (EMCO) veiktās daudzpusējās uzraudzības kontekstā Eiropas pusgada ietvaros (sk. 5. izcēlumu). Tomēr saskaņā ar Padomes ieteikumu šīs uzraudzības rezultātus nav paredzēts ziņot Eiropas Parlamentam.

5. izcēlums

Nodarbinātības komitejas (EMCO) uzdevums

EMCO galvenokārt ir padomdevēja komiteja nodarbinātības un sociālo lietu ministriem Nodarbinātības un sociālo lietu padomē (EPSCO). EMCO daudzpusējā uzraudzība palīdz visaptveroši novērtēt īstenošanu dalībvalstīs, kurās ir līdzīgas problēmas, kā arī novērtēt politikas iespējas un plānus. Tās gaitā tiek regulāri kontrolēts dalībvalstu veikums konkrētai valstij adresēto ieteikumu rezultātā ierosināto reformu īstenošanā. Viena no EMCO apakšgrupām ir pilnvarota atlasīt un izstrādāt rādītājus, lai uzraudzītu nodarbinātības stratēģiju, kurā ietilpst garantijas jauniešiem uzraudzība.

69

EMCO 2014. gada maijā caurskatīja veikumu garantijas jauniešiem īstenošanā, kā arī novērtēja dalībvalstu situāciju nodarbinātības jomā un valstu reformu programmas. Tas notika profesionālapskašu veidā, un ar to bija paredzēts dot pēc iespējas plašāku tvērumu, lai identificētu galvenās problēmas dalībvalstīs.

70

Pamatojoties uz šajā ziņojumā aptverto dalībvalstu ziņojumiem, kuri tika caurskatīti maijā, Palāta konstatēja, ka šīs analīzes detalizācijas pakāpe ievērojami atšķīrās. Piemēram, pārbaudē attiecībā uz Īriju garantija jauniešiem tika apskatīta ļoti plaši, bet ar Portugāli saistītajā pārbaudē garantija jauniešiem netika skatīta nemaz.

71

Palāta atzīmē arī to, ka EMCO apakšgrupa ir izstrādājusi īpašus rādītājus, lai uzraudzītu, kā ES līmenī tiek īstenota garantija jauniešiem un kādi ir tās rezultāti⁵². Tie ir makroekonomiskie rādītāji, ko paredzēts papildināt ar rādītājiem, ar kuriem mēra politikas tiešo ietekmi un jauniešiem domāto piedāvājumu sniegšanas ātrumu. Šos rādītājus Padome apstiprināja 2014. gada decembrī. Lai pārbaudītu metodoloģiju, 2014. gada oktobrī sākās izmēģinājuma projekts, un 2015. gada laikā tiks vērtēti rezultāti, kas saskaņā ar EMCO var prasīt rādītāju sistēmas tehnisku pārskatīšanu⁵³.

72

Tā kā šie rādītāji nav obligāti, svarīga informācija par garantijas jauniešiem sekmēm kopumā būs atkarīga no dalībvalstu apņemšanās sniegt visaptverošus un ticamus datus. Palāta arī uzskata, ka šo rādītāju pieejamība agrākā posmā būtu ļāvusi dalībvalstīm tos iekļaut savā administratīvajā sistēmā garantijas jauniešiem shēmas izstrādes stadijā.

Vajadzīgas ilgtermiņa reformas garantijas jauniešiem īstenošanai saistībā ar konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem

73

Eiropas pusgada ietvaros Komisija arī analizē nodarbinātības politikas ietekmi, ņemot vērā rezultātu pārskatā paziņotos datus (sk. 6. izcēlumu), un vajadzības gadījumā norāda dalībvalstīm uz nepilnībām, izmantojot ikgadējos konkrētai valstij adresētos ieteikumus.

74

Palāta caurskatīja to, kā garantija jauniešiem bija iekļauta konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos. Konkrēti, izlasē iekļautajām dalībvalstīm pārbaudīja, vai ieteikumi bija specifiski, izmērāmi un izpildāmi.

6. izcēlums

Komisijas rezultātu pārskats par jauniešu bezdarbu un NEET rādītājiem

Jauniešu bezdarbs un NEET rādītāji ietilpst Komisijas nesen izveidotajā rezultātu pārskatā par svarīgākajiem rādītājiem nodarbinātības un sociālajā jomā, kurā atklājas milzīga nelīdzsvarotība Eiropas Savienības iekšienē. Pirmo šādu rezultātu pārskatu publicēja 2014. gada vienotajā nodarbinātības ziņojumā, kuru kopīgi pieņēma Komisija un ES Ministru padome. Tajā ietilpst pieci galvenie rādītāji, un tas veido pamatu Komisijas priekšlikumiem strukturālajām reformām.

75

Palāta konstatēja, ka 2013. gada KVAI, kas bija saistīti ar jauniešu bezdarbu, kopumā nebija ne specifiski, ne izmērāmi (sk. 7. izcēlumu).

76

Komisija 2014. gadā ierosināja īpašus ieteikumus par garantijas jauniešiem īstenošanu astoņām valstīm (Bulgārijai, Īrijai, Spānijai, Horvātijai, Itālijai, Polijai, Portugālei un Slovākijai). Palāta konstatēja, ka šajos KVAI bija iekļauta izvērstāka informācija un ka dažos no tiem bija ietverti arī starpposma mērķi.

77

KVAI efektīva īstenošana tomēr ir atkarīga no politiskās apņemšanās valsts līmenī. Komisijas sniegtā informācija liecina, ka tikai 10 % no visiem 2013. gada KVAI ir pilnībā īstenoti, bet 45 % no KVAI ir īstenoti daļēji vai nav īstenoti nemaz⁵⁴. Šo jautājumu 2014. gada oktobrī skatīja arī Eiropas Parlamentā⁵⁵.

78

Palāta norāda, ka attiecībā uz KVAI, kas saistīti ar garantiju jauniešiem, ir vajadzīgas nozīmīgas reformas, un ir maz ticams, ka tās varēs īstenot neilgā laikā.

7. izcēlums

Konkrētām valstīm adresēti ieteikumi 2013. gadā – Lietuvas un Itālijas piemēri

KVAI Lietuvai bija “uzlabot jauniešu piemērotību darba tirgum, piemēram, izmantojot garantiju jauniešiem, stiprināt mācekļu shēmu īstenošanu un efektivitāti un novērst prasmju neatbilstību”. Itālijai bija ieteikts “veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu dalību darba tirgū, it īpaši sieviešu un jauniešu vidū, piemēram, izmantojot garantijas jauniešiem shēmu”. Abos KVAI bija atsauce uz garantijas jauniešiem shēmu, bet nevienā nebija izvērsuma, kā valstīm šīs shēmas labāk īstenot, lai tām būtu maksimāla ietekme, nebija arī nekādu izmērāmu mērķu, ne starpposma atskaites punktu.

Nav plānota sistemātiska ziņojumu sagatavošana par garantijas jauniešiem shēmām kopumā

79

Kopīgo noteikumu regulā ir prasīts, lai, sākot no 2016. gada, Komisija katru gadu Eiropas Parlamentam nosūtītu kopsavilkuma ziņojumu, ņemot vērā gada īstenošanas ziņojumus (GĪZ). Turklāt Komisijai 2017. un 2019. gadā jāiesniedz Eiropas Parlamentam dalībvalstu progresa ziņojumu stratēģiskie kopsavilkumi un jāapmeklē Parlamenta debates par šiem ziņojumiem⁵⁶.

80

Palāta atzīmē, ka garantijas jauniešiem pasākumi, kuri netiek finansēti no ESF/JNI darbības programmām, šajos ziņojumos netiek iekļauti, jo gada īstenošanas ziņojumos ir aptvertas tikai ES finansētas intervences. Tā rezultātā, izņemot EMCO rādītājus, ES līmenī nav noteikumu par ziņojumu sagatavošanu attiecībā uz to garantijas jauniešiem shēmas daļu, ko finansē valstis. Tas rada risku, ka ieinteresētajām personām nebūs skaidra priekšstata par to, kā un kādā mērā garantija jauniešiem kopumā risina jauniešu bezdarba problēmu.

Jaunā ESF/JNI darbības rezultātu sistēma ir orientēta uz rezultātiem

81

Garantijas jauniešiem darbības, kas finansētas no ESF/JNI, jāuzrauga saskaņā ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu tiesisko regulējumu⁵⁷. ESF regulā ietverti specifiski noteikumi par JNI uzraudzību, ziņošanu par to un novērtēšanu, lai nodrošinātu, ka iniciatīvas ietekme un ieguldījums garantijā jauniešiem ir izmērāmi un uzskatāmi. Konkrēti, tajā noteikts: “Vismaz divas reizes plānošanas perioda laikā novērtēšanā izvērtē kopējo ESF atbalsta un īpašā piešķīruma JNI, tostarp garantijas jauniešiem shēmas īstenošanai, lietderību, efektivitāti un ietekmi. Pirmo novērtēšanu pabeidz līdz 2015. gada 31. decembrim un otro novērtēšanu – līdz 2018. gada 31. decembrim”⁵⁸.

82

Turklāt, sākot ar 2015. gada aprīli un turpmākajos gados, dalībvalstīm kopā ar gada īstenošanas ziņojumiem jānosūta Komisijai strukturēti dati saistībā ar ES atbalstīto darbību kopējiem rādītājiem. Šajos ziņojumos arī norāda un izvērtē to darba piedāvājumu kvalitāti, kurus saņēmuši dalībnieki, kā arī norāda un izvērtē šo personu progresu attiecībā uz mācību turpināšanu, stabila un pienācīga darba atrašanu un iesaistīšanos mācekļa vai kvalitatīvas prakses programmās⁵⁹.

83

ESF regulā noteikts, ka visām darbības programmas (DP) atbalstītām darbībām jāsagatavo kopējie iznākuma un rezultātu rādītāji⁶⁰. Tām DP, ar kurām īsteno Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, dalībvalstīm jāsagatavo izvērsti programmai raksturīgi rezultātu rādītāji.

84

Palāta pārbaudīja ESF regulā minēto JNI rezultātu rādītāju atbilstīgumu un konstatēja, ka, apstiprinot turpmākās ESF/JNI darbības programmas vai izdarot labojumus esošajās DP, jānosaka izvērstāki rezultātu rādītāji.

-JNI raksturīgie rezultātu rādītāji “bezdarbnieki / ilgstošie bezdarbnieki / neaktīvie dalībnieki, kas pēc aiziešanas saņem darba, turpmākas izglītības, mācekļa vai prakses vietas piedāvājumu” neliek dalībvalstīm sniegt ziņas par četriem atšķirīgiem piedāvājumiem, kurus var saņemt garantijas jauniešiem shēmas dalībnieki. Šādas prasības neesamība nozīmē, ka nebūs pieejami izvērsti dati par garantijas jauniešiem piedāvājumu veidiem, kurus jaunieši ir izmantojuši, un līdz ar to nebūs skaidrs, vai ir vajadzīga koriģējoša rīcība, lai uzlabotu pasākumu efektivitāti.

-JNI ilgāka termiņa rezultātu rādītāji mēra situāciju, kādā jaunieši atrodas tikai sešus mēnešus pēc intervences beigām, taču mērīšana ilgākā termiņā ļautu izdarīt secinājumus par konkrētu piedāvājumu (piemēram, darba piedāvājuma) ilgtspēju.

-Regulā atļauts dalībvalstīm pēc saviem ieskatiem paplašināt JNI mērķgrupu, iekļaujot personas, kuras ir vecākas par 25 gadiem, bet nav sasniegušas 30 gadu vecumu. Tomēr neviens JNI rezultātu rādītājs neaptver vecuma grupu no 25 līdz 29 gadiem, līdz ar to ir grūti novērtēt šai grupai adresēto pasākumu efektivitāti. Kaut arī Komisija stingri mudina dalībvalstis izstrādāt savus tiešo rezultātu rādītājus vecuma grupai no 25 līdz 29 gadiem (piemēram, dalībnieku skaits JNI finansētajos pasākumos), tā nenorāda uz saistību ar attiecīgajiem rezultātu rādītājiem. Palāta secināja, ka neviena no četrām pārbaudītajām dalībvalstīm, kuras izvēlējās paplašināt JNI tvērumu (Francija, Itālija, Lietuva un Portugāle), nav izveidojusi īpašus rezultātu rādītājus papildu programmai, bet divas valstis (Francija un Portugāle) pat nav izstrādājušas tiešo rezultātu papildu rādītājus, kas aptvertu paplašināto mērķgrupu.

23“Jaunas prasmes jaunām darba vietām. Saskaņotu darba tirgus vajadzību un prasmju plānošana”, COM(2008) 868/3.

24Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments, SWD (2012) 409 final, 21. lpp.

2525. ieteikums dalībvalstīm.

26No revidētās izlases valstīm šāds tehniskais apmeklējums bija veikts tikai Itālijā.

27Turklāt līdz 2014. gada jūnijam pēc Komisijas lūguma ne tikai Lietuva, bet vēl 12 dalībvalstis (Beļģija, Bulgārija, Grieķija, Spānija, Horvātija, Ungārija, Latvija, Nīderlande, Polija, Rumānija, Zviedrija un Slovākija) iesniedza pārskatītus GJĪP.

28Regula (ES) Nr. 1303/2013, 19. panta 3. punkts.

29Regula (ES) Nr. 1303/2013, 19. panta 1. punkts un 3. pants.

30Regula (ES) Nr. 1303/2013, XI pielikums.

31Igaunija, Īrija, Spānija, Luksemburga, Malta, Polija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste.

32Īpašais ziņojums Nr. 3/2010 “Vai ietekmes novērtējumi noder ES iestādēm lēmumu pieņemšanā?”, 3. punkts (http://eca.europa.eu).

33Eiropas Komisija, Ietekmes novērtējuma pamatnostādnes, SEC(2009) 92.

34Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments, SWD(2012) 409 final, 11.–12. lpp.

35Eiropas Parlamenta atklātā izskatīšana, Budžeta komiteja sadarbībā ar Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju, otrdien, 2014. gada 1. aprīlī, 23. lpp.

36ILO, Vispārējs nodarbinātības pārskats “Global spill-overs from advanced to emerging economies worsen the situation for young jobseekers” [Vispārējs darbaspēka pieplūdums gan no attīstītām, gan jaunattīstības valstīm pasliktina jauno darba meklētāju stāvokli], 2012. gada septembris (http://www.ilo.org).

37ILO, “ Eurozone job crisis: trends and policy responses”[Eurozonas nodarbinātības krīze: tendences un politikas risinājumi], 2012. gada jūlijs. Informācija bija publicēta arī Komisijas tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu).

38Beļģija, Īrija, Spānija, Francija, Nīderlande un Portugāle.

39ILO, “Youth guarantees: a response to the youth employment crisis?” [Garantija jauniešiem – vai atbilde uz jauniešu nodarbinātības krīzi?], 2013. g. (http://www.ilo.org).

40Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments, SWD(2014) 410 final, 25. lpp.

41Regula (ES) Nr. 1304/2013, 18. pants.

42Padomes ieteikums par stažēšanās kvalitātes sistēmu, Brisele, 2014. gada 10. marts. (http://www.consilium.europa.eu).

43Padomes deklarācija “Eiropas Māceklību alianse”, Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padome, Luksemburga, 2013. gada 15. oktobris.

44Visbiežāk uzdotie jautājumi par garantiju jauniešiem, 6. jautājums (http://www.ec.europa.eu).

45Eiropas Parlaments, “Darba kvalitātes rādītāji Eiropas Savienībā”, PE429.972, 2009. g. (http://www.europarl.europa.eu); Stratēģijas un vērtēšanas pakalpojumu centra (CSES), Study of Measuring Employment Effects [Pētījums par nodarbinātības ietekmes mērīšanu], 2006. gada jūnijs; ESAO, Local Implementation of Youth Guarantees: Emerging Lessons from European Experiences [Garantiju jauniešiem īstenošana uz vietas: no Eiropas pieredzes gūtās atziņas], 2014. g.

46Itālijas Valsts statistikas institūts (ISTAT), “Calcolo della soglia di povertà assoluta” [Absolūtās nabadzības līmeņa aplēse] (http://www.istat.it).

47Eiropas Komisija, “Guidance on Evaluation of the Youth Employment Initiative” [Norādījumi Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas vērtēšanai], 2014. gada jūlijs.

48Regula (ES) Nr 1304/2013, 19. panta 6. punkts.

49Eiropas Komisija, “The Youth Guarantee: Making It Happen” [Garantija jauniešiem: mērķa īstenošana], 2014. g., 3. lpp.

50Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikums par garantijas jauniešiem izveidi, 6. ieteikums.

51EMCO izveidoja ar Padomes 2000. gada 24. janvāra Lēmumu 2000/98/EK, ar ko dibina Nodarbinātības komiteju (OV L 29, 4.2.2000., 21. lpp.), saskaņā ar LESD 150. pantu. Katra ES dalībvalsts un Komisija ieceļ divus EMCO locekļus.

52INDIC/07/13052014/EN – Garantijas jauniešiem uzraudzība – Pārskatītā darba grupas piezīme rādītāju grupas (IG) sanāksmei 2014. gada 13. maijā.

53Eiropas Savienības Padome, “Implementation of the Youth Guarantee and monitoring framework – endorsement of the EMCO’s key messages” [Garantijas jauniešiem īstenošanas un uzraudzības kārtība – EMCO galveno secinājumu apstiprinājums], 2014. gada 17. novembris.

54Komisijas tīmekļa vietne, Konkrēti valstīm adresēti ieteikumi 2013. g. (http://ec.europa.eu).

55Eiropas Parlamenta 2014. gada 22. oktobra rezolūcija par Eiropas Ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu – 2014. gada prioritāšu īstenošana (2014/2059(INI)).

56Regula (ES) Nr. 1303/2013, 53. pants.

57Regula (ES) Nr. 1303/2013 un Regula (ES) Nr. 1304/2013.

58Regula (ES) Nr. 1304/2013, 19. panta 6. punkts.

59Regula (ES) Nr. 1304/2013, 19. panta 3. un 4. punkts.

60Regula (ES) Nr. 1304/2013, II pielikums.

Secinājumi un ieteikumi

85

Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi ES Ministru padome oficiāli pieņēma 2013. gada 22. aprīlī, pamatojoties uz Komisijas 2012. gada decembra priekšlikumu. Šajā Ieteikumā ir iekļauti konkrēti ieteikumi gan dalībvalstīm, gan Komisijai saistībā ar shēmas īstenošanu. Konkrēti, Komisijai uzticēja novērtēt pieejamos dalībvalstu garantijas jauniešiem īstenošanas plānus, lai Eiropas pusgada divpusējās sanāksmēs dalībvalstīm varētu sniegt atgriezenisko saikni.

Komisija pienācīgi un laikus atbalstīja dalībvalstis garantijas jauniešiem shēmas izveidē

86

Kopumā Palāta secina, ka Komisija pienācīgi un laikus atbalstīja dalībvalstis garantijas jauniešiem izveides procesā. Konkrēti, Komisija 2013. gada septembrī sniedza norādījumus par garantijas jauniešiem shēmu izstrādi, t. i., tikai piecus mēnešus pēc Padomes ieteikuma pieņemšanas 2013. gada aprīlī (29.–30. punkts).

87

Komisija arī visaptveroši un savlaicīgi novērtēja dalībvalstu iesniegtos garantijas jauniešiem īstenošanas plānu projektus un sekmīgi identificēja vairākus trūkumus. Taču Komisija pietiekami pamatīgi un konsekventi neizvērtēja tādus aspektus kā IKT / digitālās prasmes, savstarpēji pienākumi un savstarpēja mācīšanās. Palāta arī konstatēja, ka ne visas dalībvalstis pēc Komisijas veiktā novērtējuma iesniedza atjauninātus GJĪP (32.–39. punkts).

Palāta ir apzinājusi riskus garantijas jauniešiem shēmu efektīvai īstenošanai

88

Pamatojoties uz Komisijas veikto garantijas jauniešiem īstenošanas plānu novērtējuma caurskatīšanu, Palāta konstatēja vairākus riskus attiecībā uz kopējā finansējuma pietiekamību, kvalitatīva piedāvājuma definēšanu, kā arī uzraudzības un ziņošanas kārtību garantijas jauniešiem shēmai.

Kopējā finansējuma pietiekamība garantijas jauniešiem shēmai

89

Palāta uzskata, ka, tā kā Komisija nav veikusi ietekmes novērtējumu, nav pietiekamas informācijas par iespējamajām izmaksām garantijas jauniešiem shēmas ieviešanai ES dalībvalstīs. Turklāt revīzijas laikā Komisijai nebija skaidra priekšstata par ES un valstu finansējuma summām, kuras dalībvalstis piešķīrušas garantijas jauniešiem shēmas dažādiem pasākumiem, it īpaši pasākumiem, kas saistīti ar strukturālām reformām. Palāta uzskata, ka šādas informācijas trūkuma dēļ pastāv risks, ka kopējais finansējums var nebūt pietiekams, lai īstenotu garantijas jauniešiem shēmu (45.–57. punkts).

1. ieteikums

Lai Komisija varētu novērtēt kopējās finansējuma vajadzības, dalībvalstu pienākums ir sniegt skaidru un pilnīgu aprakstu par visu to plānoto pasākumu izmaksām, kas paredzēti jauniešu bezdarba novēršanai garantijas jauniešiem shēmas ietvaros.

Kvalitatīva piedāvājuma būtība

90

Piedāvājumu kvalitāte – faktors, kas uzsvērts garantijas jauniešiem definīcijā, – ir izšķiroši svarīga, lai piedāvātu jauniešiem patiesu iespēju uzlabot piemērotību darba tirgum, lai tie varētu ilgtspējīgi un pilnvērtīgi iekļauties darba tirgū, un rezultātā paaugstināt kopējo jauniešu nodarbinātības līmeni. Tas, ka nav definēti skaidri kritēriji, lai noteiktu, vai darba piedāvājums ir kvalitatīvs, rada risku dažādās dalībvalstīs (vai pat atsevišķas dalībvalsts ietvaros) garantijas jauniešiem shēmu īstenot nekonsekventi un neefektīvi. (58.–64. punkts).

2. ieteikums

Komisijai jāveicina tādu kvalitātes kritēriju kopums, kuri jāizmanto, lai noteiktu, vai darbs, stažēšanās piedāvājums un mācekļa prakse ir atbalstāmi no ES budžeta. Šo kritēriju pamatā varētu būt Komisijas norādēs JNI novērtējumam ietvertie elementi, kuri nosaka kvalitatīvu piedāvājumu.

Garantijas jauniešiem shēmu uzraudzība

91

Palāta konstatēja, ka visaptveroša garantijas jauniešiem uzraudzības un ziņošanas kārtība joprojām tiek izstrādāta. Lai gūtu skaidru priekšstatu par garantijas jauniešiem shēmas īstenošanu kopumā, visi pasākumi jāuzrauga nolūkā nodrošināt līdzekļu pārdomātu ieguldīšanu un pasākumu īstenošanu jauniešiem patiesi nozīmīgā veidā. Tam būtu jāļauj arī aktīvi rīkoties, kad kļūst skaidrs, ka mērķi netiks sasniegti. Šī informācija jāpaziņo tā, lai būtu uzskatāmi parādīti garantijas jauniešiem panākumi (vai pretējais) (65.–84. punkts).

3. ieteikums

Komisijai jāievieš visaptveroša uzraudzības sistēma garantijas jauniešiem shēmai, aptverot gan strukturālās reformas, gan pasākumus, kas adresēti atsevišķām personām. Šīs uzraudzības rezultāti jāpaziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

Šo ziņojumu 2015. gada 25. februāra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN.

Revīzijas palātas vārdā

priekšsēdētājs
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Pielikumi

I pielikums

Jauniešu bezdarba īpatsvars (2014. gada jūnijs)

Avots: Eurostat.

II pielikums

Valstis, kuras ir tiesīgas saņemt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas finansējumu

Dalībvalsts
Reģioni, kas ir tiesīgi saņemt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas finansējumu
Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īpašais piešķīrums
(EUR)

Beļģija
Ir
42 435 070

Bulgārija
Ir
55 188 745

Čehijas Republika
Ir
13 599 984

Dānija
Nav
-

Vācija
Nav
-

Igaunija
Nav
-

Īrija
Ir
68 145 419

Grieķija
Ir
171 517 029

Spānija
Ir
943 496 315

Francija
Ir
310 161 402

Horvātija
Ir
66 177 144

Itālija
Ir
567 511 248

Kipra
Ir
11 572 101

Latvija
Ir
29 010 639

Lietuva
Ir
31 782 633

Luksemburga
Nav
-

Ungārija
Ir
49 765 356

Malta
Nav
-

Nīderlande
Nav
-

Austrija
Nav
-

Polija
Ir
252 437 822

Portugāle
Ir
160 772 169

Rumānija
Ir
105 994 315

Slovēnija
Ir
9 211 536

Slovākija
Ir
72 175 259

Somija
Nav
-

Zviedrija
Ir
44 163 096

Apvienotā Karaliste
Ir
206 098 124

KOPĀ

3 211 215 406

III pielikums

Komisijas veiktais GJĪP un JNI ex ante nosacījumu novērtējums

Dalībvalstis
GJĪP novērtējuma iznākums
Ex ante nosacījumi

Bulgārija

  Ļoti ierobežots

  Izpildīti

Čehijas Republika

  Ļoti ierobežots

  Izpildīti

Grieķija

  Ļoti ierobežots

  Izpildīti

Itālija

  Ļoti ierobežots

  Izpildīti

Lietuva

  Ļoti ierobežots

  Izpildīti

Polija

  Ļoti ierobežots

  Izpildīti

Apvienotā Karaliste

  Ļoti ierobežots

  Izpildīti

Beļģija

      Daļējs

  Izpildīti

Īrija

      Daļējs

  Izpildīti

Spānija

      Daļējs

  Izpildīti

Francija

      Daļējs

  Izpildīti

Horvātija

      Daļējs

  Izpildīti

Kipra

      Daļējs

  Nav izpildīti

Latvija

      Daļējs

  Izpildīti

Ungārija

      Daļējs

  Izpildīti

Portugāle

      Daļējs

  Izpildīti

Slovēnija

      Daļējs

  Izpildīti

Slovākija

      Daļējs

  Izpildīti

Zviedrija

      Daļējs

  Izpildīti

Piezīme: Revīzijas laikā Komisija nebija veikusi JNI ex ante nosacījumu novērtējumu Rumānijai.

Komisijas atbilde

Kopsavilkums

V – pirmais apakšpunkts

Komisija norāda uz dalībvalstīm adresētajiem ieteikumiem un dažos gadījumos patiešām atzinīgi novērtētu labāku pārskatu par visu to plānoto pasākumu aplēstajām izmaksām, kas paredzēti jauniešu bezdarba novēršanai.

Komisijas sagatavotajā veidnē dalībvalstīm ir jāsniedz informācija par ES, valsts, reģionāliem/vietējiem, darba devēja un citiem finansējuma avotiem, tādējādi mudinot dalībvalstis sniegt pilnīgu informāciju par GJ kopējām izmaksām un finansējumu (tostarp nepietiekamu finansējumu).

Šādu informāciju (dažādā detalizācijas pakāpē) ir iesniegušas 19 no 28 dalībvalstīm.

V – otrais apakšpunkts

Komisija piekrīt ieteikumam un uzskata to par daļēji īstenotu, konkrēti, ar Padomes ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmu, Eiropas Māceklību aliansi un saistīto Padomes deklarāciju, kā arī nodarbinātības kvalitātes uzraudzību Eiropas pusgada ietvaros.

Attiecībā uz kvalitātes elementu veicināšanu Komisija turpinās rosināt pārdomas par “kvalitatīviem” piedāvājumiem, ņemot vērā kvalitātes elementus, kas minēti Komisijas norādēs JNI novērtējumam. Komisija jo īpaši: veicinās debates par “kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu nākamajā valstu GJ koordinatoru sanāksmē, aicinās dalībvalstis apspriest “kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu saistībā ar EMCO darbu, apsvērs iespēju pievērsties “kvalitatīviem” GJ piedāvājumiem Savstarpējas mācīšanās programmā (SMP) un sniegs papildu norādes par “labu kvalitāti” dokumentā par BUJ attiecībā uz GJ.

Komisija norāda, ka ex post novērtējums sniegs pierādījumus par darba piedāvājumu kvalitāti, kā ieteikts norādēs JNI novērtējumam.

V – trešais apakšpunkts

Komisija piekrīt ieteikumam un uzskata to par daļēji īstenotu ar EPSCO padomes apstiprināto rādītāju sistēmu, attiecīgiem pasākumiem, kas paredzēti ESF regulas 19. pantā un I un II pielikumā un attiecīgajos KNR noteikumos par uzraudzību un novērtēšanu gadījumā, ja pasākumus finansē no JNI, un ar Komisijas apņemšanos ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par garantijas jauniešiem īstenošanu 2016. gadā.

Uzraudzības darbības būs iekļautas Komisijas novērtējumā par garantijas jauniešiem īstenošanu nākamo Eiropas pusgadu ietvaros. Tās arī nodrošinās informāciju Komisijas 2016. gada ziņojumam par garantijas jauniešiem īstenošanu, ko ar attiecīgu saziņas kanālu starpniecību oficiāli iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei.

Ievads

15

Komisija norāda, ka papildu 11 miljardi ir paredzēti tādiem pasākumiem kā nodarbinātības pakalpojumu un pašnodarbinātības pasākumu modernizēšana, kas netieši sekmēs arī jauniešu nodarbinātību.

Vairāk nekā 26 miljardus euro tērēs izglītošanas pasākumiem, tostarp mūžizglītībai, kuros jaunieši, visticamāk, būs vieni no galvenajiem atbalsta saņēmējiem.

Apsvērumi

37

Komisija vēlas atgādināt, ka tā darbojas elastīgā tiesiskajā vidē, pamatojoties uz Padomes ieteikumu, un, kaut arī daudzus garantijas jauniešiem apakšelementus atbilstošos gadījumos ir vēlams īstenot, tiem visiem nav jābūt konkrētā valsts shēmā.

Turklāt iesniegto GJĪP izvērtējums bija tikai pirmais solis garantijas jauniešiem īstenošanas dalībvalstīs pastāvīgas uzraudzības procesā. Komisija uzrauga garantijas jauniešiem shēmu īstenošanu Eiropas pusgada ietvaros. Eiropas pusgada norises ietver daudzus valsts politikas virzienus, kas saistīti ar garantijas jauniešiem īstenošanu.

37. – pirmais ievilkums

Saistībā ar Eiropas pusgadu ir uzsvērts, ka atbilstošos gadījumos ir jāuzlabo IKT/digitālās prasmes.

37. – otrais ievilkums

Komisija uzskata, ka pamatota piedāvājuma nepieņemšanas nesasaistīšana ar bezdarba vai sociālās palīdzības pabalstiem ne vienmēr ierobežo garantijas jauniešiem shēmas efektivitāti.

Komisijas dienestu darba dokumentā ir noteikts, ka savstarpēja pienākuma princips, piemēram, dalība aktīvās nodarbinātības tirgus politikā, būtu jāņem vērā, izstrādājot garantijas jauniešiem shēmu¹.

Padomes ieteikumā savstarpēja pienākuma princips ir piesaukts saistībā ar agrīnu iesaistīšanos un aktivizāciju (10. ieteikums).

Kaut arī “savstarpējs pienākums” varētu dot būtisku labumu, tas nav iekļauts novērtēšanas sistēmā, jo būtu pārāk preskriptīvi vērtēt shēmu, ja tas būtu iekļauts, gadījumā, ja dalībvalsts izvēlas neizmantot to savas shēmas pamatā vai ja valsts noteikumi un prakse to neatļauj.

Tāpēc par prioritāti noteica garantijas jauniešiem galveno elementu, kā arī iecerēto piedāvājumu un to tvēruma novērtēšanu.

41

Attiecībā uz tādas darbības programmas īstenošanu, kurā ir ar JNI saistīti pasākumi, jānorāda, ka, pirms Komisija veic maksājumus no fondiem, ir jābūt ieviestam “stratēģiskam politikas satvaram jaunatnes nodarbinātības veicināšanai”. Šī priekšnoteikuma (tā dēvētā JNI ex ante nosacījuma) Komisijas novērtējuma pamatā ir dalībvalsts pašnovērtējums un tajā sniegtā informācija. Ja dalībvalsts ir atsaukusies uz kādu citu valsts stratēģiju jaunatnes nodarbinātības jomā, kas nav GJĪP, Komisijas veiktā JNI ex ante nosacījuma īstenošanas novērtējuma pamatā ir jābūt visiem stratēģiskajiem dokumentiem jaunatnes nodarbinātības jomā, uz kuriem atsaucas dalībvalstis. Tomēr, vērtējot JNI ex ante nosacījumu, Komisija ņem vērā atbilstību GJĪP, lai ESF ieguldījumi būtu saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts politikas mērķiem.

42

Komisija norāda, ka GJĪP vērtēšanas sistēma nav tāda pati kā JNI ex ante nosacījumam, jo abiem procesiem ir atšķirīgi mērķi – attiecīgi politikas mērķis (GJ) un tiesiskā atbilstība (JNI).

Saskaņā ar ex ante nosacījuma izpildes kritērijiem ir nepieciešams “stratēģisks politikas satvars jaunatnes nodarbinātības veicināšanai, tostarp garantijas jauniešiem īstenošana”. Regulā noteikti arī apakškritēriji, saskaņā ar kuriem Komisijas dienestiem ir jāvērtē šis “stratēģiskais politikas satvars”. Regulā nav atsauces uz pašreizējo GJĪP un vēl jo vairāk uz tā pozitīvo novērtējumu, ko veikusi Komisija.

Tāpēc nav automātiskas saiknes starp GJĪP novērtējumu, ko veic no politikas viedokļa, ņemot vērā ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi, un ar JNI saistītā ex ante nosacījuma novērtējumu, ko veic atbilstoši KNR noteiktajam kritēriju kopumam.

Komisija norāda, ka šādu saikni, kas padarītu GJĪP ieviešanu par tiesisku prasību JNI ex ante nosacījuma izpildei, ierosināja Komisija, bet noraidīja Padome likumdošanas procesā.

43

Komisija atsaucas uz savu atbildi par 42. punktu. Dažkārt niansētus vai nedaudz atšķirīgus divu procesu iznākumus var izskaidrot ar to atšķirīgo, kaut arī zināmā mērā savstarpēji saistīto būtību.

Apakškritērijos, saskaņā ar kuriem būtu jāvērtē “stratēģiskais politikas satvars jaunatnes nodarbinātības veicināšanai”, ir arī tādi kvalitatīvi elementi kā galveno ieinteresēto personu, tostarp valsts iestāžu, kas iesaistītas saskaņošanas pasākumos ar partneriem, agrīnas iesaistīšanās un aktivizācijas sistēmas struktūras, kā arī uzraudzības pasākumu noteikšana. Šo kvalitatīvo elementu novērtēšana nav tikai formāla pārbaude.

Turklāt atbilstošā apmērā Komisijas JNI ex ante nosacījuma izpildes novērtēšanas konteksts bija veids, kādā pieprasīt konkrētas pārmaiņas GJĪP (piemēram, Francijas gadījumā).

Kopīga atbilde par 45. un 46. punktu

Komisija piekrīt un vēlas norādīt, ka ieguldījumi garantijā jauniešiem ir būtiski, lai ES saglabātu savu turpmākas izaugsmes potenciālu. Būtisks ES finansējums var palīdzēt – lielākoties no Eiropas Sociālā fonda un saistībā ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu. Taču, lai nodrošinātu, ka garantija jauniešiem ir reāla, dalībvalstīm arī savas valsts budžetā ir jānosaka jaunatnes nodarbinātības pasākumi par prioritāti.

47

Informāciju par garantijas jauniešiem shēmas plānotajiem finansējuma avotiem (dažādā detalizācijas pakāpē) ir iesniegušas 19 no 28 dalībvalstīm. Tomēr dažos gadījumos Komisija atzinīgi novērtētu labāku pārskatu par visu plānoto pasākumu aplēstajām izmaksām, kaut arī ir zināms, ka ikviena garantijas jauniešiem izmaksu aplēse ir pakļauta iebildumiem.

49

Ieteikumā par garantijas jauniešiem izveidi nav norādīts precīzs veids, kādā dalībvalstis ieviesīs garantiju jauniešiem, jo tas lielā mērā būs atkarīgs no situācijas valstī (piemēram, NEET skaita valstī un to konkrētām īpašībām).

Tāpēc ietekme būs atkarīga no dalībvalstu izvēles attiecībā uz atbalsta novirzīšanu un sagatavošanu.

Kā paskaidrots Komisijas priekšlikuma paskaidrojuma rakstā, tam pievienots dienestu darba dokuments (DDD), kurā ir sīkāk skaidrots, ko ietver garantija jauniešiem, risināti jautājumi par šādu shēmu izmaksām un ieguvumiem, kā arī cits pēc cita aprakstīti elementi, kas nepieciešami, lai garantija jauniešiem būtu veiksmīga. Turklāt DDD pielikumā ir izklāstīti jaunatnes nodarbinātību atbalstošie pašreizējie politikas virzieni 27 dalībvalstīs un Horvātijā, kas ataino šo dažādo sākotnējo situāciju šajās valstīs saistībā ar pilntiesīgu garantijas jauniešiem shēmu īstenošanu.

Garantijas jauniešiem reālās izmaksas būs atkarīgas arī no valstu apstākļiem un tā, kā šī shēma ir veidota un ieviesta katrā dalībvalstī. Kopumā ikviena garantijas jauniešiem izmaksu aplēse ir pakļauta vairākiem iebildumiem.

Saistībā ar šo Austrijas, Somijas, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes piemēri varētu būt norāde uz potenciālajām dalībvalstu izmaksām, ja tās plāno ieviest garantiju jauniešiem.

50

Komisija atsaucas uz savu atbildi par 15. punktu.

53

Komisija atsaucas uz savu atbildi par 47. punktu.

54

Komisija patiesi informēja Franciju par to, ka plāna vispārīgie kvantitatīvie mērķi nav pietiekami skaidri, un norādīja, ka pastāv bažas par kvalitatīvajiem aspektiem piedāvājumos, ko Pôle Emploi ierosinās NEET, lai nodrošinātu atbilstību GJ. Nākamā pēcpārbaude notiks saistībā ar Eiropas pusgadu.

Savā GJĪP Īrija iekļāva tabulu, kurā ir izklāstīta informācija par vidējo dalībnieku skaitu, jaunu dalībnieku iesaistīšanos, paredzamo jauniešu iesaistīšanos un pakalpojumu nodrošināšanas jauniešiem indikatīvajām izmaksām. Īrijas iestādes atturas no turpmāko dalībnieku skaita prognozēšanas, kamēr nav pieņemts lēmums par valsts budžeta sadalījumu, un tāpēc neiesniedza skaitļus par laikposmu pēc 2014. gada. Tāpēc tika uzskatīts, ka nav nepieciešams vai nav atbilstoši pieprasīt papildu informāciju no Īrijas iestādēm.

Kopīga atbilde par 55. un 56. punktu

Komisija uzskatīja, ka primāri svarīgi bija noskaidrot, vai papildus ES līdzekļiem piešķīra (pietiekamā daudzumā) valsts līdzekļus. Tāpēc dalībvalstij nodrošināja veidni, kurā tai pieprasīja sniegt informāciju par pieejamā finansējuma avotiem, t. i., vai finansējuma avots ir ES, valsts, reģionāls/vietējs, darba devēja un/vai cits avots.

Šajā posmā dažādu ES līdzekļu sadalījums bija otršķirīgs, jo neilgi pēc tam bija plānotas darbības programmas. Komisija uzskatīja, ka ES finansējuma avotu sadalījumu pa ESF/JNI līdzekļiem sīki izklāstīs attiecīgajās DP, jo īpaši ņemot vērā to, ka starp dalībvalstīm un Komisiju vēl aizvien notika neformālas sarunas par DP finansēšanas plāniem.

57

Komisija norāda, ka JNI izdevumu pareizību pārbaudīs parastā pārliecības veidošanas procesā, kurā pienācīgi ņem vērā konkrētus riskus.

Kopīga atbilde par 61. un 62. punktu

Komisija piekrīt, ka “laba kvalitāte” ir garantijas jauniešiem īstenošanas būtisks elements.

Komisija veicina kvalitātes elementu kopumu, kas attiecas uz stažēšanos (Padomes ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu) un mācekļa praksi (Eiropas Māceklību aliansē un attiecīgajā Padomes deklarācijā). Attiecībā uz darbiem Komisija uzrauga nodarbinātības kvalitāti Eiropas pusgada ietvaros, īpašu uzmanību pievēršot pārejai no skolas uz darbu un jautājumiem par darba tirgus segmentāciju.

Attiecībā uz nodarbinātības kvalitāti atvērtā tirgū Komisija uzskata, ka ikviens kvalitātes novērtējums būs atkarīgs no situācijas attiecīgajā darba tirgū, tostarp tādiem aspektiem kā tiesību akti nodarbinātības jomā vai pašreizējais ekonomiskais klimats.

Komisija turpinās rosināt pārdomas par “kvalitatīviem” piedāvājumiem, ņemot vērā kvalitātes elementus, kas minēti Komisijas norādēs JNI novērtējumam. Komisija jo īpaši: veicinās debates par “kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu nākamajā valstu GJ koordinatoru sanāksmē, aicinās dalībvalstis apspriest “kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu saistībā ar EMCO darbu, apsvērs iespēju pievērsties “kvalitatīviem” GJ piedāvājumiem Savstarpējas mācīšanās programmā (SMP) un sniegs papildu norādes par “labu kvalitāti” dokumentā par BUJ attiecībā uz GJ.

63

Komisija atsaucas uz savu kopīgo atbildi par 61. un 62. punktu.

Turklāt Komisija uzskata, ka konsekventa GJ īstenošana un “viena pieeja visiem” nav iespējama un neatbilst Padomes ieteikumam, kurā ir skaidri norādīts, ka GJ shēmām ir jāatbilst vietējiem, reģionāliem un valsts apstākļiem.

Tomēr Komisija piekrīt, ka efektīva garantijas jauniešiem īstenošana ir ļoti svarīga. Uz iznākumu balstītajai pieejai, ko izmanto Komisija, ir daudz priekšrocību, novērtējot GJ shēmu pasākumu efektivitāti, jo tajā ņem vērā dažādās darba tirgus situācijas un individuāla piedāvājuma ilgtspēju.

Saistībā ar šo Komisija uzskata, ka kopumā piedāvājums ir kvalitatīvs, ja persona, kas gūst labumu no tā, iegūst ilgtspējīgu vietu darba tirgū. Tas ir, pēc tam neatgriežas pie bezdarba vai neaktivitātes; tādējādi “kvalitatīvu” piedāvājumu var vērtēt pēc tā iznākuma. Kā minēts iepriekš (skatīt kopīgo atbildi par 61. un 62. punktu), Komisija turpinās rosināt pārdomas par “kvalitatīviem” piedāvājumiem.

Komisija norāda, ka gan uz subsidētiem mācekļa prakses, stažēšanās vai tālākas izglītošanās piedāvājumiem, piemēram, tādiem, kas finansēti no JNI/ESF programmām vai valsts programmām, gan nesubsidētiem jau attiecas kvalitātes standarti.

65

Komisija vēlas norādīt, ka, lai noteiktu kopēju uzraudzības sistēmu, bija nepieciešams ilgs saskaņošanas process. Tas varēja kavēt Padomes ieteikuma par garantijas jauniešiem izveidi apstiprināšanu svarīgā brīdī un tādējādi traucēt ātru ieviešanu.

68

Komisija vēlas norādīt, ka uzraudzības rezultātus iekļāva svarīgākajos Eiropas Komisijas apstiprinātajos dokumentos, kas saistīti ar Eiropas pusgadu (Komisijas dienestu darba dokumentos, padziļinātajos pārskatos, priekšlikumos konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem).

Komisija regulāri apmainās ar informāciju ar Eiropas Parlamentu par notikumiem Eiropas pusgada ietvaros.

Turklāt papildus 2013. gada 27. un 28. jūnija Eiropadomes secinājumiem Komisija 2016. gadā ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei par garantijas jauniešiem īstenošanu un JNI darbību.

Kopīga atbilde par 69. un 70. punktu

Komisija norāda, ka otrais pārskats par garantijas jauniešiem shēmu īstenošanas progresu 21 dalībvalstī notika EMCO 2014. gada 3. decembrī un tika izdarīti secinājumi par katru aplūkoto valsti. Pēcpārbaudi saistībā ar tiem veiks 2015. gada maijā. Visos pārskatos, kurus izklāstīja EMCO 2014. gada decembrī, uzmanība lielā mērā bija pievērsta garantijas jauniešiem shēmām, un tie bija sagatavoti atbilstoši visās dalībvalstīs izmantotajām darba metodēm. Gan par 2014. gada maija, gan decembra pārskatiem runāja nākamajās EPSCO sanāksmēs par jauniešu bezdarbu un garantiju jauniešiem.

71

Garantijas jauniešiem uzraudzības rādītāju sistēmu apstiprināja EMCO 2014. gada 22. septembrī. EPSCO padome 2014. gada decembrī apstiprināja galvenos paziņojumus par garantijas jauniešiem uzraudzības rādītāju sistēmu, kuros pieprasīts izteikt stingru politisku apņemšanos, lai novērstu pašreizējos traucēkļus datu vākšanai un nodrošinātu saprātīgu garantijas jauniešiem uzraudzības sistēmu ES un dalībvalstu līmenī, pamatojoties uz ierosināto sistēmu.

Skatīt arī Komisijas atbildi par 65. punktu.

72

Komisija piekrīt, ka ir nepieciešama dalībvalstu pastāvīga apņemšanās. GJ datu vākšanas pilotprojektu sāka EMCO rādītāju grupa 2014. gada oktobrī. Mērķis bija pārbaudīt metodiku, ko piedāvāja parastai administratīvo datu vākšanai garantijas jauniešiem īstenošanas uzraudzībai, un novērtēt traucēkļus, ar kuriem saskaras dalībvalstis, un to, kā tos var novērst, ņemot vērā, ka 2015. gada jūnijā sāksies parastā datu vākšana. Līdz 18. februārim savas atbildes iesniedza visas dalībvalstis, izņemot trīs. Plānots, ka pārējās atbildes iesniegs drīz.

73

Galveno nodarbinātības un sociālo rādītāju rezultāti ir papildināti ar papildu informāciju, kas cita starpā iegūta no nodarbinātības pārraudzības instrumenta (NPI), un dalībvalstu veikto politikas pasākumu novērtējumu.

Kopīga atbilde par 74.–76. punktu

Komisija uzsver, ka konkrētai valstij adresētu ieteikumu izstrādāšana un apstiprināšana primāri ir politisks process, kurā, pamatojoties uz konkrētas valsts analīzi dienestu darba dokumentos, Komisija sniedz priekšlikumu, ko pēc tam pārskata daudzpusējā uzraudzības procesā komitejās, Padomes grupās, bet vēlāk apstiprina Eiropas Padome.

Komisijas priekšlikumos konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem ņem vērā katras valsts situācijas īpašās iezīmes.

7. izcēlums

Komisija uzskata, ka ieteikumos Lietuvai un Itālija bija pienācīgi ņemtas vērā katras valsts situācijas īpašās iezīmes.

77

Komisija norāda, ka kopumā vidējā termiņā pusgada norises izraisīs būtiskas reformas dalībvalstīs.

80

Komisija uzskata, ka gandrīz visos dalībvalstu iesniegtajos GJĪP ir lietderīgs vispārīgs pārskats par visiem garantijas jauniešiem pasākumiem.

Turklāt Komisija ir izveidojusi garantijas jauniešiem uzraudzības sistēmu. Strukturālās reformas uzrauga Eiropas pusgada ietvaros, tostarp EMCO. Pasākumus, kas adresēti atsevišķām personām, uzraudzīs gan ar garantijas jauniešiem uzraudzības rādītāju sistēmu, gan – no JNI finansēto pasākumu gadījumā – ar atbilstošiem pasākumiem, kas paredzēti ESF regulas 19. pantā un I un II pielikumā, kā arī attiecīgajos KNR noteikumos par uzraudzību un novērtēšanu.

84

II pielikumā ir izstrādāti JNI ESF rādītāji, lai pēc iespējas rūpīgāk uzraudzītu I pielikumā noteiktos ESF kopējos rādītājus. Vienlaikus tie ataino JNI īpašo būtību.

84 – pirmais ievilkums

Lai nodrošinātu kvalitatīvu rezultātu attiecībā pret (JNI) piešķirto finansējumu, Komisija ir ieinteresēta izmērīt vispārējos iznākumus saistībā ar pārmaiņām personas statusā, proti, no NEET darbības sākumā uz iespējamām pārmaiņām pēc JNI atbalsta.

Garantijai jauniešiem ir savas uzraudzības prasības, kas ļaus izsekot garantijas jauniešiem ietvaros sniegto piedāvājumu veidiem, sākot ar 2016. gadu.

84 – otrais ievilkums

JNI rādītājos ir ievērota ESF kopējo rādītāju loģika un sistēma.

Iepriekšējo JNI pasākumu dalībnieku turpmāka uzraudzība uzliek papildu slogu dalībniekiem un administratīvajiem resursiem. Attiecībā uz dažiem pasākumiem šāda plaša obligāta uzraudzība varētu būt dārga un pārmērīga. Pēc ilgāka laika novērotā ietekme samazina cēloņsakarību starp apsvērumiem un intervenci, samazinot šo apsvērumu pievienoto vērtību.

Tomēr papildus obligātajai uzraudzībai dalībvalstis var pieņemt lēmumu par papildu ilgtermiņa rādītājiem, piemēram, atkārtot aptauju pēc sešiem mēnešiem. Kā arī dalībvalstīm ir pienākums veikt ietekmes novērtējumu, kas sniegs priekšstatu par tādu intervenču ilgtermiņa ietekmi kā ienākumu atšķirība nākamajā gadā un līdzīgi rādītāji papildus II pielikumā izklāstītajiem rādītājiem.

84 – trešais ievilkums

Ja dalībvalsts savā DP ir norādījusi, ka tā plāno paplašināt mērķgrupu līdz 30 gadiem, Komisija pieprasa dalībvalstij iekļaut programmai raksturīgus papildu rādītājus, kas attiektos uz vecuma grupu no 25 līdz 29 gadiem.

Rezultātu rādītāji pēc būtības nav raksturīgi konkrētam vecumam un neattiecas uz kādu grupu, piemēram, 15–18 gadi utt. Tomēr Komisija ir pieprasījusi dalībvalstīm iekļaut programmai raksturīgus iznākuma rādītājus JNI vecuma grupai no 25 līdz 29 gadiem, ja tās nolemj aptvert šo grupu. Šie rādītāji ļautu novērtēt intervenču efektivitāti, ja tos apvienotu ar JNI II pielikumā noteiktajiem rezultātu rādītājiem.

Secinājumi un ieteikumi

87

Skatīt Komisijas atbildi par 37. punktu.

89

Komisija atsaucas uz savu atbildi par 47. punktu.

Komisija norāda, ka Padomes ieteikumā nav noteikts precīzs veids, kādā dalībvalstis īstenos GJ (t. i., darbs, turpmāka izglītība, mācekļa prakse vai stažēšanās), jo tas būs atkarīgs no situācijas valstī (t. i., cik daudz NEET ir valstī, kāda ir NEET struktūra). Konkrēta atbalsta plānošana un izstrāde ietekmē izmaksas un ieguvumus un apgrūtina visu iespējamo variantu izmaksu un ieguvumu noteikšanu pirms laika.

Tomēr Komisija piekrīt, ka varētu pastāvēt risks, ka kopējais finansējums varētu būt nepietiekams, lai īstenotu garantijas jauniešiem shēmas, un mudina dalībvalstis noteikt jaunatnes nodarbinātības pasākumus par prioritātēm savā valsts budžetā.

Jāatgādina arī, ka ES fondu atbalstu GJ piešķir ne tikai tiešiem JNI un ESF pasākumiem jauniešu apmācības un nodarbinātības pasākumiem. ESF atbalsta arī darba tirgus pakalpojumu modernizēšanu, pašnodarbinātības, izglītības un sociālās iekļaušanas pasākumus, kas daļēji atbalsta arī jaunatnes nodarbinātību saistībā ar strukturālajām reformām.

1. ieteikums

Komisija norāda uz dalībvalstīm adresēto ieteikumu un dažos gadījumos patiešām atzinīgi novērtētu labāku pārskatu par visu to plānoto pasākumu aplēstajām izmaksām, kas paredzēti jauniešu bezdarba novēršanai.

Komisijas sagatavotajā veidnē dalībvalstīm ir jāsniedz informācija par ES, valsts, reģionāliem/vietējiem, darba devēja un citiem finansējuma avotiem, tādējādi mudinot dalībvalstis sniegt pilnīgu informāciju par GJ kopējām izmaksām un finansējumu (tostarp nepietiekamu finansējumu).

Šādu informāciju (dažādā detalizācijas pakāpē) ir iesniegušas 19 no 28 dalībvalstīm.

90

Komisija uzskata, ka konsekventa garantijas jauniešiem īstenošana un “viena pieeja visiem” nav iespējama un neatbilst Padomes ieteikumam, kurā ir skaidri norādīts, ka GJ shēmām ir jāatbilst vietējiem, reģionāliem un valsts apstākļiem.

Komisija piekrīt, ka efektīva garantijas jauniešiem īstenošana ir ļoti svarīga. Uz iznākumu balstītajai pieejai, ko izmanto Komisija, ir daudz priekšrocību, novērtējot GJ shēmu pasākumu efektivitāti, jo tajā ņem vērā dažādās darba tirgus situācijas un individuāla piedāvājuma ilgtspēju.

Saistībā ar šo Komisija uzskata, ka kopumā piedāvājums ir kvalitatīvs, ja persona, kas gūst labumu no tā, iegūst ilgtspējīgu vietu darba tirgū. Tas ir, pēc tam neatgriežas pie bezdarba vai neaktivitātes; tādējādi “kvalitatīvu” piedāvājumu var vērtēt pēc tā iznākuma.

Komisija norāda, ka gan uz subsidētiem mācekļa prakses, stažēšanās vai tālākas izglītošanās piedāvājumiem, piemēram, tādiem, kas finansēti no JNI/ESF programmām vai valsts programmām, gan nesubsidētiem jau attiecas kvalitātes standarti.

Saistībā ar šo Komisija veicina kvalitātes elementu kopumu, kas attiecas uz stažēšanos (Padomes ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu) un mācekļa praksi (Eiropas Māceklību aliansē un attiecīgajā Padomes deklarācijā). Attiecībā uz darbiem Komisija uzrauga nodarbinātības kvalitāti Eiropas pusgada ietvaros, īpašu uzmanību pievēršot pārejai no skolas uz darbu un jautājumiem par darba tirgus segmentāciju.

Attiecībā uz nodarbinātības kvalitāti atvērtā tirgū Komisija uzskata, ka ikviens kvalitātes novērtējums būs atkarīgs no situācijas attiecīgajā darba tirgū, tostarp tādiem aspektiem kā tiesību akti nodarbinātības jomā vai pašreizējais ekonomiskais klimats.

2. ieteikums

Komisija piekrīt ieteikumam un uzskata to par daļēji īstenotu, konkrēti, ar Padomes ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmu, Eiropas Māceklību aliansi un saistīto Padomes deklarāciju, kā arī nodarbinātības kvalitātes uzraudzību Eiropas pusgada ietvaros.

Attiecībā uz kvalitātes elementu veicināšanu Komisija turpinās rosināt pārdomas par “kvalitatīviem” piedāvājumiem, ņemot vērā kvalitātes elementus, kas minēti Komisijas norādēs JNI novērtējumam. Komisija jo īpaši: veicinās debates par “kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu nākamajā valstu GJ koordinatoru sanāksmē, aicinās dalībvalstis apspriest “kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu saistībā ar EMCO darbu, apsvērs iespēju pievērsties “kvalitatīviem” GJ piedāvājumiem Savstarpējas mācīšanās programmā (SMP) un sniegs papildu norādes par “labu kvalitāti” dokumentā par BUJ attiecībā uz GJ.

Komisija norāda, ka ex post novērtējums sniegs pierādījumus par darba piedāvājumu kvalitāti, kā ir ieteikts norādēs JNI novērtējumam.

91

Komisija uzrauga garantijas jauniešiem īstenošanu Eiropas pusgada ietvaros, tostarp divpusējās sanāksmēs ar dalībvalstīm un faktu vākšanas misijās.

Piedaloties Nodarbinātības komitejā (EMCO) – Padomes apsvērumu gatavošanā –, Komisija arī veic ieguldījumu garantijas jauniešiem īstenošanas daudzpusējā uzraudzībā. Saistībā ar šo vienu reizi 2013. gadā un divas reizes 2014. gadā izklāstīja īpašus daudzpusējās uzraudzības pārskatus. Gan par 2014. gada maija, gan decembra pārskatu runāja nākamajās EPSCO sanāksmēs par jauniešu bezdarbu un garantiju jauniešiem.

Atbilstošos gadījumos Komisija ierosina konkrētai valstij adresētus ieteikumus. EMCO daudzpusējo pārskatu secinājumus ietver galīgajās sarunās par konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem.

EMCO 2014. gada 22. septembrī apstiprināja garantijas jauniešiem uzraudzības rādītāju sistēmu, pamatojoties uz makroekonomikas, īstenošanas un pēcpārbaudes līmeņa rādītājiem, kas visi kopā sniegs vispārīgu priekšstatu par garantijas jauniešiem shēmu ietekmi uz jauniešu situāciju darba tirgū visā Eiropā. Pašlaik datu vākšanas pilotprojektā visās 28 dalībvalstī pārbauda administratīvos datus, kas nepieciešami “īstenošanas līmenī”, bet 2015. gadā sāksies parastā datu vākšana. EPSCO padome 2014. gada 11. decembrī apstiprināja galvenos paziņojumus par rādītāju sistēmu, uzsverot dalībvalstu politisku apņemšanos sniegt nepieciešamos datus.

Pasākumus, kas adresēti atsevišķām personām, uzraudzīs gan ar garantijas jauniešiem uzraudzības rādītāju sistēmu, gan – no JNI finansēto pasākumu gadījumā – ar atbilstošiem pasākumiem, kas paredzēti ESF regulas 19. pantā un I un II pielikumā, kā arī attiecīgajos KNR noteikumos par uzraudzību un novērtēšanu. Jo īpaši attiecībā uz JNI Komisija ir izveidojusi JNI darbību uzraudzības sistēmu, ko īsteno GJ ietvaros, nosakot kopējus rādītājus ESF regulā.

3. ieteikums

Komisija piekrīt ieteikumam un uzskata to par daļēji īstenotu ar EPSCO padomes apstiprināto rādītāju sistēmu, attiecīgiem pasākumiem, kas paredzēti ESF regulas 19. pantā un I un II pielikumā un attiecīgajos KNR noteikumos par uzraudzību un novērtēšanu gadījumā, ja pasākumus finansē no JNI, un ar Komisijas apņemšanos ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par garantijas jauniešiem īstenošanu 2016. gadā.

Uzraudzības darbības būs pamatā Komisijas novērtējumam par garantijas jauniešiem īstenošanu nākamajos Eiropas pusgados. Tās arī nodrošinās informāciju Komisijas 2016. gada ziņojumam par garantijas jauniešiem īstenošanu, ko ar attiecīgu saziņas kanālu starpniecību oficiāli iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei.

1Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments, SWD(2012) 409 final, 4. lpp.

QJ-AB-15-002-LV-E  ISSN 1977-5717

Jauniešu bezdarbs ir milzīga problēma, ar kuru saskaras dalībvalstis visā Eiropas Savienībā. Saistībā ar to 2013. gadā Eiropadome aizsāka iniciatīvu “garantija jauniešiem”. Saskaņā ar šo shēmu ir jānodrošina, ka visi jaunieši, kas jaunāki par 25 gadiem, četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības beigšanas saņem kvalitatīvu darba, turpmākas izglītības, mācekļa prakses vai stažēšanās piedāvājumu. To daļēji finansēs no ES budžeta, un papildus būs vajadzīgs valsts finansējums.
Šajā ziņojumā Palāta izvērtēja, vai Komisija ir sniegusi savlaicīgu un pienācīgu atbalstu dalībvalstīm, kad tās izstrādāja plānus, kā īstenot garantiju jauniešiem. Palāta arī pārbaudīja, vai bija iespējams apzināt potenciālos riskus shēmas efektīvai īstenošanai.