CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).

Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015

Print | ISBN 978-92-872-2039-4 | ISSN 1831-0966 | doi:10.2865/395581 | QJ-AB-15-002-RO-C
PDF | ISBN 978-92-872-2032-5 | ISSN 1977-5806 | doi:10.2865/327558 | QJ-AB-15-002-RO-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2066-0 | ISSN 1977-5806 | doi:10.2865/850594 | QJ-AB-15-002-RO-E

© Uniunea Europeană, 2015

Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?

Publicații gratuite:

•un singur exemplar:
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•mai multe exemplare/postere/hărți:
de la reprezentanțele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)
sau contactând rețeaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).

(*)Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).

Publicații contra cost:

•pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

RO
2015

nr. 03

Raportul special

Garanția pentru tineret
instituită de UE: primele
măsuri au fost adoptate,
dar se prefigurează
riscuri în ceea ce privește
implementarea

[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea paragraf TFUE]

Echipa de audit

Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audituri ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului UE sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și interesul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.

Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit II – condusă de Henri Grethen, membru al Curții de Conturi Europene –, care este specializată pe domeniile de cheltuieli ale politicilor structurale, transporturilor și energiei. Auditul a fost condus de Iliana Ivanova, membră a Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: Tony Murphy, șef de cabinet; Mihail Stefanov, atașat în cadrul cabinetului; Emmanuel Rauch, șef de unitate; Valeria Rota, coordonator al echipei de audit; Kristina Maksinen, auditor; Paolo Pesce, auditor.

De la stânga la dreapta: P. Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinen, E. Rauch.

Cuprins

Acronime

Glosar

Sinteză

Introducere

Șomajul în rândul tinerilor în UE

Rolul UE în politica în domeniul ocupării forței de muncă

Garanția pentru tineret: o măsură destinată să sprijine tinerii în găsirea unui loc de muncă și o reformă structurală menită să amelioreze tranziția între școală și locul de muncă

Finanțarea Garanției pentru tineret

Sfera și abordarea auditului

Observații

Comisia a acordat un sprijin adecvat și prompt statelor membre la înființarea Garanției pentru tineret

Orientările Comisiei cu privire la conceperea Garanției pentru tineret au fost furnizate statelor membre în cinci luni de la adoptarea recomandării Consiliului

Comisia a efectuat o evaluare promptă și exhaustivă a propunerilor privind planurile de implementare a Garanției pentru tineret prezentate de statele membre

În evaluarea sa, Comisia a identificat o serie dintre deficiențele care afectau propunerile de planuri de implementare a Garanției pentru tineret

Nu toate statele membre au prezentat un plan de implementare a Garanției pentru tineret revizuit în urma evaluării realizate de Comisie

Evaluarea realizată de Comisie cu privire la planurile de implementare a Garanției pentru tineret nu era suficient coordonată cu evaluarea sa privind condiționalitatea ex ante pentru programele operaționale din cadrul FSE și al Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

Curtea a identificat o serie de riscuri în ceea ce privește implementarea eficace a Garanției pentru tineret

Riscul ca finanțarea totală să nu fie adecvată

Lipsa unei definiții a ofertei de muncă de calitate poate afecta eficacitatea Garanției pentru tineret

Este în continuare în curs de elaborare un cadru complet de monitorizare și raportare pentru Garanția pentru tineret

Concluzii și recomandări

Anexa I | — | Rata șomajului în rândul tinerilor (iunie 2014)
Anexa II | — | Țările eligibile pentru finanțare în cadrul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor
Anexa III | — | Evaluarea Comisiei cu privire la planurile de implementare a Garanției pentru tineret și la condiționalitățile ex ante din cadrul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

Răspunsul Comisiei

Acronime

EMCO: Comitetul pentru ocuparea forței de muncă

FSE: Fondul social european

NEET: (Tineri) care nu au loc de muncă, nu urmează o formă de învățământ și nu participă la activități de formare (Not in Employment, Education or Training)

OIM: Organizația Internațională a Muncii

PIB: Produs intern brut

RDC: Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune [Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320)]

TIC: Tehnologia informației și comunicațiilor

YEI: Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (Youth Employment Initiative)

YGIP: Plan de implementare a Garanției pentru tineret (Youth Guarantee Implementation Plan)

Glosar

Concentrare a fondurilor disponibile la începutul perioadei: în contextul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, concentrarea fondurilor disponibile la începutul perioadei înseamnă că alocarea aferentă inițiativei va putea fi transferată în totalitate statului în cursul primilor doi ani ai Cadrului financiar multianual (CFM), în loc să fie distribuită de-a lungul celor șapte ani (2014-2020).

Condiționalități ex ante: factori critici concreți predefiniți cu exactitate, care reprezintă o condiție prealabilă și au o legătură directă și reală și un impact direct asupra îndeplinirii eficace și eficiente a obiectivului specific al unei priorități de investiții sau al unei priorități a Uniunii. Atunci când elaborează programe operaționale care urmează să beneficieze de cofinanțare din partea fondurilor structurale și de investiții europene în perioada de programare 2014-2020, statele membre trebuie să evalueze dacă aceste condiționalități au fost îndeplinite. În cazul în care ele nu au fost îndeplinite, trebuie elaborate planuri de acțiune pentru a se asigura îndeplinirea lor până la 31 decembrie 2016.

Echipă de acțiune pentru încadrarea în muncă a tinerilor: în februarie 2012, Comisia, împreună cu cele opt state membre care înregistrau la acea dată cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tinerilor, a înființat echipe de acțiune pentru încadrarea în muncă a tinerilor. Rolul acestor echipe era de a identifica măsuri pentru utilizarea finanțării din partea UE (inclusiv cea provenind din FSE) care era încă disponibilă în cadrul perioadei de programare 2007-2013 cu scopul de a sprijini găsirea unor posibilități de angajare pentru tineri și pentru întreprinderile mici și mijlocii.

Evaluări ale impactului: evaluările impactului contribuie la procesul decizional din cadrul UE prin colectarea și analizarea sistematică a informațiilor cu privire la intervențiile planificate și prin estimarea impactului potențial al acestor intervenții. Evaluările impactului trebuie efectuate pentru toate inițiativele majore de politici (de exemplu, cele prezentate în strategia politică anuală sau, mai târziu, în programul legislativ și de lucru al Comisiei), cu câteva excepții definite în mod clar. În plus, este posibil ca alte inițiative semnificative să fie acoperite de la caz la caz.

Fondul social european: Fondul social european (FSE) urmărește întărirea coeziunii economice și sociale în cadrul Uniunii Europene prin îmbunătățirea ocupării forței de muncă și a posibilităților de angajare (în special prin intermediul unor măsuri în domeniul formării), precum și prin încurajarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și a îmbunătățirii cantitative și calitative a ocupării forței de muncă.

Garanția pentru tineret: Garanția pentru tineret, instituită prin Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret, ar trebuie să asigure faptul că toți tinerii sub 25 de ani primesc o ofertă de bună calitate de angajare, de continuare a educației, de intrare în ucenicie sau de efectuare a unui stagiu în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la momentul în care nu mai participă la o formă de învățământ formal. Garanția pentru tineret reprezintă o reformă structurală crucială, care ajută instituțiile să lucreze mai bine împreună, cu scopul de a obține rezultate concrete pentru tineri.

Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor: Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (Youth Employment Initiative – YEI) are drept obiectiv furnizarea de sprijin financiar regiunilor care înregistrează rate ale șomajului în rândul tinerilor de peste 25 %, prin sprijinirea implementării Garanției pentru tineret în scopul consolidării și al completării activităților finanțate de FSE. Inițiativa finanțează activități care vizează în mod direct tineri care nu au loc de muncă, nu urmează o formă de învățământ și nu participă la activități de formare (NEET) cu vârsta sub 25 de ani (sau, în cazul în care statele membre consideră relevant, sub 30 de ani). Bugetul total al inițiativei este de 6 miliarde de euro. Cadrul de politică pentru YEI este constituit din Pachetul pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și, în special, din Recomandarea privind înființarea unei garanții pentru tineret. Temeiul juridic al YEI îl reprezintă Regulamentele FSE pentru perioada 2014-2020.

NEET: tineri care „nu au loc de muncă, nu urmează o formă de învățământ și nu participă la activități de formare”. Această definiție a fost adoptată de Comitetul pentru ocuparea forței de muncă (EMCO) în aprilie 2010 pentru a fi utilizată în contextul Orientărilor integrate Europa 2020. Definiția include persoanele aflate în șomaj care nu urmează o formă de învățământ și nu participă la activități de formare, precum și persoanele inactive care nu urmează o formă de învățământ și nu participă la activități de formare.

Cu alte cuvinte, expresia „nu au loc de muncă” include atât persoanele aflate în șomaj, cât și pe cele inactive, în timp ce expresia „nu urmează o formă de învățământ și nu participă la activități de formare” înseamnă că persoanele care au un loc de muncă și/sau urmează o formă de învățământ formal sau informal nu sunt considerate a fi NEET.

Organizația Internațională a Muncii: Organizația Internațională a Muncii (OIM) este o agenție a Organizației Națiunilor Unite cu responsabilități în domeniul muncii și, în special, al standardelor internaționale din domeniul muncii. Din cele 193 de state membre ale ONU, 185 sunt membre ale OIM. Spre deosebire de alte agenții specializate ale ONU, Organizația Internațională a Muncii are o structură de conducere tripartită – reprezentând guvernele, angajatorii și lucrătorii. OIM furnizează numeroase statistici în domeniul muncii.

Plan de implementare a Garanției pentru tineret: planul de implementare a Garanției pentru tineret (Youth Guarantee Implementation Plan – YGIP) stabilește modul în care Garanția pentru tineret va fi implementată la nivel național, rolul autorităților publice și al altor organizații, modul în care garanția va fi finanțată (inclusiv utilizarea de fonduri UE), cum vor fi evaluate progresele și care va fi calendarul. Aceste planuri sunt elaborate de statele membre. Ele nu sunt adoptate de Comisie.

Program operațional: un program operațional stabilește prioritățile și obiectivele specifice ale unui stat membru, precum și modul în care fondurile (atât cele acordate de UE, cât și cofinanțarea națională publică și privată) vor fi utilizate într-o perioadă dată (de regulă, șapte ani) pentru a finanța anumite proiecte. Aceste proiecte trebuie să contribuie la îndeplinirea unui anumit număr de obiective specificate la nivelul axei prioritare a programului operațional. Există programe operaționale pentru fiecare dintre fondurile din domeniul coeziunii (FEDR, Fondul de coeziune și FSE). Acestea sunt elaborate de statul membru și trebuie aprobate de Comisie înainte de efectuarea oricăror plăți de la bugetul UE. Programele operaționale pot fi modificate în cursul perioadei acoperite doar dacă ambele părți sunt de acord.

Rețeaua europeană a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă: rețeaua a fost creată în urma adoptării unei decizii a Consiliului și a Parlamentului European privind maximizarea eficienței serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. Ea cuprinde toate cele 28 de state membre ale UE și Comisia Europeană. Scopul rețelei este de a compara performanța serviciilor publice de ocupare a forței de muncă prin intermediul unor analize comparative, de a identifica bune practici bazate pe probe, precum și de a încuraja învățarea reciprocă, de a promova modernizarea și consolidarea furnizării de servicii de către oficiile publice de ocupare a forței de muncă, inclusiv în ceea ce privește Garanția pentru tineret, și de a prezenta contribuții la Strategia europeană privind ocuparea forței de muncă și la politicile naționale aferente privind piața muncii.

Semestrul european: semestrul european este prima etapă din ciclul anual al UE de orientări și de supraveghere în materie de politică economică. În cadrul fiecărui semestru european, Comisia Europeană analizează politicile de reformă fiscală și structurală ale fiecărui stat membru, furnizează recomandări și monitorizează implementarea acestora. În cea de a doua etapă a ciclului anual, cunoscută ca semestrul național, statele membre implementează politicile pe care le-au convenit.

Sinteză

I

O rată medie a șomajului de 22 % în UE în iunie 2014 în rândul tinerilor cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani reprezintă o provocare majoră pentru toate statele membre. Situația este critică în anumite state membre în care șomajul afectează unul din doi sau unul din trei tineri, prefigurând ideea unei generații pierdute, cu costuri socioeconomice semnificative.

II

Ca reacție la înrăutățirea situației tinerilor aflați în șomaj, situație exacerbată de criza economică și financiară, Comisia a formulat în 2012 o propunere privind o garanție pentru tineret, care a condus la adoptarea unei recomandări a Consiliului în aprilie 2013. În acest din urmă document, Consiliul a recomandat Comisiei și statelor membre să înființeze „Garanția pentru tineret”, care are drept obiectiv să asigure în mod sistematic, pe întreg teritoriul UE, că toți tinerii sub 25 de ani primesc o ofertă de bună calitate de angajare, de continuare a educației, de intrare în ucenicie sau de efectuare a unui stagiu în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la momentul în care nu mai participă la o formă de învățământ formal.

III

Garanția va fi finanțată de la bugetul UE prin intermediul Fondului social european și al unei Inițiative privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, alocarea estimată fiind de 12,7 miliarde de euro pentru perioada 2014-2020. Având în vedere că, pe lângă măsurile destinate persoanelor individuale, vor fi necesare și reforme structurale, se va impune o finanțare națională complementară.

IV

În cadrul auditului său, Curtea a evaluat dacă statele membre au primit din partea Comisiei un sprijin adecvat la înființarea garanțiilor pentru tineret și a examinat eventualele riscuri privind implementarea. Potrivit concluziilor Curții, Comisia a furnizat un sprijin prompt și adecvat statelor membre. Cu toate acestea, au fost identificate trei riscuri potențiale în ceea ce privește implementarea eficace a inițiativei, riscuri legate de caracterul adecvat al finanțării totale, de definiția ofertei de calitate și de modul în care Comisia monitorizează și raportează cu privire la rezultatele inițiativei.

V

Curtea recomandă următoarele:

οStatele membre ar trebui să prezinte o imagine clară și completă a costurilor aferente tuturor măsurilor planificate pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor în cadrul Garanției pentru tineret, astfel încât Comisia să poată evalua nevoile globale de finanțare.

οComisia ar trebui să promoveze un set de criterii calitative pe care locurile de muncă, stagiile și programele de ucenicie ar trebui să le îndeplinească pentru a fi sprijinite de la bugetul UE. Acestea ar putea să se bazeze pe elementele care definesc o ofertă de calitate în cadrul Orientărilor Comisiei pentru evaluarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor.

οComisia ar trebui să instituie un sistem complet de monitorizare a Garanției pentru tineret, care să acopere atât reformele structurale, cât și măsurile destinate persoanelor individuale. Rezultatele acestei monitorizări ar trebui să fie comunicate Parlamentului European și Consiliului.

Introducere

Șomajul în rândul tinerilor în UE

01

În ultimul deceniu, și în special de la apariția crizei economice și financiare, numărul șomerilor din UE a crescut în mod semnificativ. Riscul de a fi șomer este și mai ridicat pentru tineri (15-24 de ani): de exemplu, întrucât tinerii au mai puțină experiență, ei sunt deseori primele ținte ale reducerilor de posturi. În câteva state membre, la apogeul crizei economice și financiare, s-a ajuns la situația în care tranziția tinerilor de la școală la piața muncii era aproape imposibilă¹.

02

În plus, șomajul în rândul tinerilor este influențat în mai mare măsură de ciclul economic decât șomajul în general, existând de asemenea o probabilitate mai mare ca tinerii să fie angajați în sectoare economice mai expuse recesiunii economice, precum sectorul producției, al construcțiilor, al comerțului cu amănuntul sau sectorul hotelier. În ultimii patru ani, ratele globale ale ocupării forței de muncă în rândul tinerilor au scăzut de trei ori mai mult comparativ cu cele din rândul adulților. Potrivit Fondului Monetar Internațional, aproximativ 50 % din variațiile ratelor șomajului în rândul tinerilor în Europa se explică prin intervenția unor factori ciclici, însă, în țările din zona euro aflate în dificultate, 70 % din creșterea ratelor șomajului este cauzată de acești factori².

03

În 2010, Comisia a lansat inițiativa emblematică „Tineretul în mișcare”³ din cadrul strategiei Europa 2020, prin care promova o mai bună educație și formare, o integrare mai de succes pe piața muncii și o mai mare mobilitate, ca instrumente de combatere a șomajului în rândul tinerilor. Comisia a solicitat totodată statelor membre să asigure faptul că toți tinerii au un loc de muncă, își continuă educația sau beneficiază de o altă măsură de activare în termen de patru luni de la terminarea studiilor și să prezinte toate acestea sub forma unei „Garanții pentru tineret”.

04

În decembrie 2011, Comisia a propus „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri”⁴, iar în ianuarie 2012 a anunțat că, împreună cu cele opt state membre care fuseseră cel mai puternic afectate de șomajul în rândul tinerilor, va înființa echipe de acțiune pentru încadrarea în muncă a tinerilor cu scopul de a asigura o mai bună utilizare a finanțării din partea UE care era încă disponibilă în cursul perioadei de programare 2007-2013.

05

În decembrie 2012, în cadrul „Pachetului pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor”⁵, Comisia a propus o recomandare a Consiliului privind înființarea unei „garanții pentru tineret”. Această propunere a fost adoptată de Consiliul de Miniștri al UE în aprilie 2013⁶ și aprobată de Consiliul European din iunie 2013⁷.

06

În 2014, la nivelul de ansamblu al UE, șomajul în rândul tinerilor se situa în continuare la cote alarmant de ridicate (a se vedea caseta 1 și anexa I).

07

Mai mult, diferența între țara cu cea mai ridicată și țara cu cea mai scăzută rată a șomajului în rândul tinerilor este extrem de mare (a se vedea figura 1). Există o diferență de aproape 50 de puncte procentuale între statul membru cu cea mai scăzută rată a șomajului în rândul tinerilor (Germania, cu o rată de 7,8 % în iunie 2014) și statul cu rata cea mai ridicată (Spania, cu o rată de 53,4 % în iunie 2014).

Caseta 1

Șomajul în rândul tinerilor în UE – câteva cifre privind situația din 2014

În iunie 2014, aproape 5 milioane de tineri (sub 25 de ani) se aflau în șomaj în cele 28 de state membre ale UE, 3,3 milioane dintre aceștia aflându-se în zona euro. Aceasta reprezintă o rată a șomajului de 22 % în UE. Mai mult de unul din cinci tineri cetățeni ai UE aflați pe piața muncii nu poate găsi un loc de muncă; în Grecia și în Spania, această cifră este de unul din doi.

Figura 1

Rata șomajului în rândul tinerilor (15-24 de ani) în statele membre ale UE (iunie 2014)

Sursa: Eurostat.

08

Șomajul în rândul tinerilor are și un cost considerabil din punct de vedere socioeconomic. Potrivit unui studiu din 2012 al Eurofound⁸, se estimează că tinerii europeni cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani care nu au loc de muncă, nu urmează o formă de învățământ și nu participă la activități de formare (NEET) generează un cost (reprezentat de alocațiile de șomaj, de pierderile de venituri și de impozitele nepercepute) de aproximativ 153 de miliarde de euro (în jur de 1,2 % din PIB-ul UE) pe an. În plus, șomajul în rândul tinerilor are consecințe nefaste pe termen lung pentru economie, societate și pentru persoanele vizate, întrucât el implică un risc crescut de șomaj în viitor (ca rezultat al deteriorării competențelor și al lipsei de motivare ce apar în urma unei perioade îndelungate de șomaj și de inactivitate) și un risc de sărăcie. În 2014, un număr total de 7,5 milioane de tineri intrau în categoria NEET.

Rolul UE în politica în domeniul ocupării forței de muncă

09

Rolul UE în politica în domeniul ocupării forței de muncă este de a asigura faptul că politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre sunt coordonate, în special prin definirea orientărilor acestor politici. Comisia poate de asemenea să susțină și, în cazul în care este necesar, să completeze acțiunile naționale de combatere a șomajului⁹.

10

În contextul semestrului european, Comisia are de asemenea rolul de a propune recomandări Consiliului ca urmare a supravegherii multilaterale pe care o exercită cu privire la politicile economice ale statelor membre, inclusiv politica în domeniul ocupării forței de muncă¹⁰. Comisia consideră că aceste recomandări, cunoscute sub denumirea de „recomandări specifice fiecărei țări”, sunt obligatorii din punct de vedere politic, odată ce sunt aprobate de Consiliul European. În ultimă instanță, ele pot conduce la sancțiuni în cazul în care urmăresc să remedieze deficiențe considerate ca punând statele membre într-o situație de dezechilibru macroeconomic și/sau de deficit excesiv, iar Consiliul European consideră că statul membru vizat nu abordează în mod suficient aceste probleme¹¹.

Garanția pentru tineret: o măsură destinată să sprijine tinerii în găsirea unui loc de muncă și o reformă structurală menită să amelioreze tranziția între școală și locul de muncă

11

Recomandarea Consiliului din 2013 prezintă conceptul de „Garanție pentru tineret” (a se vedea caseta 2) și adresează recomandări specifice atât statelor membre, cât și Comisiei, cu privire la înființarea și implementarea Garanției pentru tineret.

12

Spre deosebire de măsurile precedente, Garanția pentru tineret urmărește să ofere una din patru oferte alternative (un loc de muncă, intrarea în ucenicie, efectuarea unui stagiu sau continuarea educației) tinerilor din UE care nu au loc de muncă, nu urmează o formă de învățământ și nu participă la activități de formare în mod sistematic. Potrivit Consiliului, statele membre ar trebui să pună în aplicare Garanția pentru tineret „în conformitate cu circumstanțele naționale, regionale și locale”¹².

13

Implementarea Garanției pentru tineret presupune un mix de măsuri care pot fi implementate pe termen scurt, mediu și lung. În timp ce anumite rezultate referitoare la acțiuni direcționate către persoane individuale pot fi obținute în mod rapid, altele vor necesita mai mult timp pentru a avea un impact pozitiv. Cu titlu de exemplu, măsurile pe termen lung includ: reforme structurale legate de serviciile publice de ocupare a forței de muncă sau modificări ale legislației muncii.

Caseta 2

Ce este „Garanția pentru tineret”?

În cadrul Garanției pentru tineret, statele membre ar trebui să asigure faptul că, în termen de patru luni de la terminarea studiilor sau de la pierderea locului de muncă, tinerii sub 25 de ani pot fie să găsească un loc de muncă „de calitate”, corespunzător educației, competențelor și experienței lor, fie să dobândească educația, competențele și experiența necesare găsirii unui loc de muncă în viitor, prin intrarea în ucenicie, efectuarea unui stagiu sau continuarea educației.

Finanțarea Garanției pentru tineret

14

Garanția pentru tineret este finanțată de la bugetul UE, în special prin intermediul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (Youth Employment Initiative – YEI)¹³ și al Fondului social european (FSE) pentru perioada de programare 2014-2020, precum și de la bugetele naționale (a se vedea figura 2). Această finanțare publică poate fi completată cu o finanțare privată (de exemplu, investiții din partea unor societăți pentru stagii de ucenicie sau stagii de formare finanțate de fundații private).

Figura 2

Imagine de ansamblu a modului de finanțare a Garanției pentru tineret

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Fondul social european

15

FSE este de departe cea mai importantă sursă pentru finanțarea acordată de UE Garanției pentru tineret. În februarie 2015, Comisia estima că finanțarea FSE va totaliza aproximativ 9,5 miliarde de euro, ținând cont de cele 3,2 miliarde de euro necesare pentru a egala finanțarea YEI, acolo unde este cazul (a se vedea punctul 16). FSE poate finanța atât măsuri direcționate în mod specific către persoane individuale, cât și măsuri privind reforme structurale (a se vedea caseta 3).

Caseta 3

Exemple de activități care pot fi sprijinite de FSE

Activitățile care pot fi sprijinite de FSE includ, de exemplu: dezvoltarea unor servicii specializate pentru tineret, crearea unor birouri unice (de exemplu, în cadrul serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și pe internet), baze de date consolidate, sprijin acordat unor servicii de ocupare a forței de muncă și de orientare școlară, campanii de sensibilizare, sprijin acordat unor organizații de voluntari care pun la dispoziție mentori, crearea de centre de analiză și dezvoltarea de modele de politici.

Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

16

Pentru a completa sprijinul financiar pus la dispoziție de UE regiunilor în care persoanele se confruntă cel mai mult cu șomajul și inactivitatea în rândul tinerilor, Consiliul și Parlamentul European au convenit să creeze Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI), cu o alocare de 6,4 miliarde de euro. Finanțarea YEI cuprinde 3,2 miliarde de euro din cadrul unei noi linii bugetare a UE dedicate ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, sumă care trebuie egalată cu cel puțin 3,2 miliarde de euro din alocările naționale aferente FSE. Spre deosebire de partea aferentă FSE, alocarea specifică pentru YEI nu trebuie să respecte cerința privind cofinanțarea națională¹⁴, iar costurile suportate de statele membre începând cu 1 septembrie 2013 sunt eligibile pentru rambursare cu titlu retroactiv. Finanțarea totală din partea YEI este concentrată la începutul perioadei, astfel încât aceste fonduri să fie disponibile în 2014 și în 2015, iar cheltuielile aferente ar trebui realizate până la sfârșitul lui 2017 și 2018.

17

Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor face parte din programarea globală a FSE și este aprobată fie sub forma unor programe operaționale YEI, fie ca parte a programelor operaționale FSE, ca axă prioritară sau chiar ca parte a unei axe prioritare¹⁵.

18

Sprijinul YEI este concentrat în regiunile care înregistrează rate ale șomajului în rândul tinerilor de peste 25 % și vizează în special tineri care nu au loc de muncă, nu urmează o formă de învățământ și nu participă la activități de formare (NEET). YEI finanțează activități destinate în mod direct tinerilor sub 25 de ani sau, în cazul în care statele membre consideră relevant, sub 30 de ani¹⁶ (a se vedea caseta 4).

19

20 de state membre sunt eligibile pentru finanțare din partea YEI (a se vedea figura 3 și anexa II), întrucât anumite regiuni de pe teritoriul lor înregistrau în 2012 rate ale șomajului în rândul tinerilor de peste 25 %¹⁷.

20

În 2014, Comisia a declarat că, pentru ca Garanția pentru tineret să devină o realitate, statele membre trebuie, la rândul lor, să prioritizeze măsurile privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor în cadrul bugetelor lor naționale¹⁸.

Caseta 4

Exemple de activități care pot fi sprijinite de YEI

Măsurile care pot fi finanțate prin YEI sunt, de exemplu: oferirea experienței unui prim loc de muncă, oferirea de îndrumare individuală, măsuri de mobilitate pentru a pune în contact competențele și locurile de muncă, sprijin de debut pentru tineri antreprenori, sprijin direct pentru stagii de muncă și de ucenicie, oferirea unor cursuri de formare pentru dobândirea de competențe în domeniul informatic.

Figura 3

Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor – regiunile eligibile

Sursa: Serviciul de cercetare al Parlamentului European.

Rolul Comisiei în înființarea, implementarea și monitorizarea Garanției pentru tineret

21

Rolul Comisiei în ceea ce privește înființarea, implementarea și monitorizarea Garanției pentru tineret a fost definit în mod specific în recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013¹⁹. Comisia ar trebui, în special:

-să încurajeze statele membre să utilizeze cât mai bine FSE, în conformitate cu prioritățile de investiții relevante ale FSE pentru perioada de programare 2014-2020, și YEI, după caz, pentru a sprijini înființarea și punerea în aplicare a unor sisteme de garanție pentru tineret ca instrumente de politică pentru combaterea și prevenirea șomajului și a excluziunii sociale în rândul tinerilor;

-să monitorizeze concepția, implementarea și rezultatele sistemelor de garanție pentru tineret în contextul supravegherii multilaterale desfășurate de Comitetul pentru ocuparea forței de muncă (a se vedea punctul 68) în cadrul semestrului european și ca parte a programului anual de activitate al Rețelei europene a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, să analizeze impactul politicilor existente și să adreseze statelor membre, dacă este cazul, recomandări specifice fiecărei țări, pe baza orientărilor pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre.

22

Potrivit recomandării Consiliului, în conformitate cu Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune pentru perioada 2014-2020, Comisia și statele membre trebuie să asigure eficacitatea fondurilor FSE și YEI în cursul elaborării și al implementării, prin intermediul monitorizării, al raportării și al evaluării²⁰.

Evaluarea Comisiei cu privire la planurile de implementare a Garanției pentru tineret

23

Ca urmare a Comunicării Comisiei din iunie 2013 intitulate „Apel la acțiune pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor”²¹ și a reuniunii Consiliului European²², statele membre s-au angajat să prezinte Comisiei planuri de implementare a Garanției pentru tineret (YGIP). Statele membre eligibile pentru YEI trebuiau să transmită aceste planuri până la sfârșitul lui 2013, iar celelalte state membre în 2014. În contextul semestrului european, Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune din cadrul Comisiei i s-a încredințat responsabilitatea de a evalua, în ianuarie 2014, YGIP-urile statelor membre care erau disponibile, astfel încât să se poată oferi un feedback statelor respective în februarie 2014, în cursul reuniunilor bilaterale din cadrul semestrului european.

1Centrul Regional de Informare pentru Europa de Vest al Organizației Națiunilor Unite, Youth: the hardest hit by the global financial crisis (Tineretul: cel mai puternic lovit de criza financiară globală) (http://www.unric.org).

2Fondul Monetar Internațional, Raportul de țară nr. 14/199 „Politicile zonei euro”, iulie 2014, Partea „Youth Unemployment in Europe: Okun’s Law and Beyond” (Șomajul în rândul tinerilor în Europa: legea lui Okun și dincolo de ea).

3COM(2010) 477 final din 15 septembrie 2010: „Tineretul în mișcare”.

4COM(2011) 933 final din 20 decembrie 2011: „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri”.

5COM(2012) 729 final din 5 decembrie 2012: „Propunere de recomandare a Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret”.

6Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (JO C 120, 26.4.2013, p. 1).

7Concluziile Consiliului European, 27-28 iunie 2013, EUCO 104/2/13 (http://www.consilium.europa.eu).

8Eurofound (2012), NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, cost and policy responses in Europe (Tineri care nu au loc de muncă, nu urmează o formă de învățământ și nu participă la activități de formare: caracteristici, costuri și răspunsuri date de politici în Europa), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

9Articolul 5 alineatul (2) și articolul 147 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 115, 9.5.2008, p. 47).

10Articolul 148 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 115, 9.5.2008, p. 47).

11Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

12Recomandarea 1 din Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret.

13Concluziile Consiliului European, 8 februarie 2013 - EUCO 37/13 (http://www.consilium.europa.eu).

14Articolul 22 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 470).

15Articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013.

16Articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 și anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

17Articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013.

18Comisia Europeană, MEMO intitulat „Garanția pentru tineret a UE”, 8 octombrie 2014.

19Recomandarea din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret.

20Articolul 4 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

21COM(2013) 447 final din 19 iunie 2013.

22Concluziile Consiliului European, 27-28 iunie 2013, EUCO 104/2/13 (http://www.consilium.europa.eu).

Sfera și abordarea auditului

24

În cadrul acestui audit, Curtea a evaluat dacă statele membre au primit din partea Comisiei un sprijin adecvat la înființarea garanțiilor pentru tineret și a examinat eventualele riscuri privind implementarea.

25

Auditul a acoperit perioada cuprinsă între adoptarea recomandării Consiliului în aprilie 2013 și iunie 2014. La această dată, etapa de concepție a Garanției pentru tineret era finalizată, inclusiv prezentarea de către statele membre a YGIP-urilor și evaluarea lor subsecventă de către Comisie. Mai mult, Curtea a ținut cont de anumite informații suplimentare (privind, în special, cuantumul estimat al finanțării UE alocate Garanției pentru tineret și dezvoltarea sistemului de monitorizare) furnizate de Comisie până în februarie 2015. Auditul a avut ca scop identificarea eventualelor riscuri care ar putea avea un impact asupra implementării garanției. Curtea intenționează să acopere și în alte rapoarte viitoare chestiuni privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, inclusiv implementarea unor inițiative ale UE la nivelul statelor membre.

26

Auditul a pus accentul pe evaluarea de către Comisie a YGIP-urilor unui eșantion de cinci state membre: Irlanda, Italia, Lituania și Portugalia (care creaseră și echipe de acțiune pentru încadrarea în muncă a tinerilor) și Franța. Pentru aceste cinci state membre, Curtea a efectuat din nou evaluarea Comisiei și a analizat atât feedbackul transmis de Comisie statelor membre, cât și modul în care aceasta a urmărit acțiunile întreprinse de statele membre ca urmare a acestui feedback. Curtea a examinat, de asemenea, pentru acele state membre în cazul cărora informațiile erau disponibile, legătura dintre evaluarea YGIP-urilor și evaluarea condiționalităților ex ante aferente YEI. În sfârșit, Curtea a evaluat cadrul instituit de UE pentru monitorizarea progresului către o implementare eficace a Garanției pentru tineret și raportarea aferentă.

Observații

Comisia a acordat un sprijin adecvat și prompt statelor membre la înființarea Garanției pentru tineret

27

Implementarea Garanției pentru tineret necesită adoptarea unor reforme structurale profunde în ceea ce privește sistemele de formare, de căutare a unui loc de muncă și de învățământ, pentru a ameliora tranziția între școală și locul de muncă și capacitatea de inserție profesională a tinerilor. Pe lângă aceste reforme structurale, Garanția pentru tineret încurajează și utilizarea unei palete largi de măsuri proactive, cu scopul de a sprijini stimularea cererii de forță de muncă din rândul tinerilor. Aceste măsuri (precum subvențiile salariale sau cele acordate la recrutare, subvenții temporare și bine direcționate, sau bursele pentru un stagiu de ucenicie sau de practică) pot ajuta tinerii să intre pe piața muncii și să își dezvolte în continuare competențele.

28

Recomandarea Consiliului oferă orientări cu privire la bune practici destinate să conducă la înființarea unei Garanții pentru tineret eficace. Curtea a examinat în ce măsură Comisia a ținut seama de aceste criterii bazate pe bune practici la evaluarea planurilor de implementare a Garanției pentru tineret (YGIP). Mai mult, Curtea a evaluat în ce măsură statele membre au ținut cont de analiza realizată de Comisie cu privire la proiectele de YGIP-uri, precum și dacă evaluarea YGIP-urilor de către Comisie a fost bine coordonată cu evaluarea ex ante pe care aceasta a efectuat-o cu privire la programele operaționale aferente FSE/YEI.

Orientările Comisiei cu privire la conceperea Garanției pentru tineret au fost furnizate statelor membre în cinci luni de la adoptarea recomandării Consiliului

29

După cum a reieșit din analiza Curții, Comisia a redactat orientări pentru elaborarea unui YGIP național și le-a distribuit statelor membre în septembrie 2013, respectiv la cinci luni după adoptarea recomandării Consiliului în aprilie 2013. Acest document de orientare cuprindea un model ce conținea elementele-cheie necesare pentru elaborarea unui plan de implementare cuprinzător, bazat pe diferitele axe ale recomandării Consiliului:

-contextul național și modul în care Garanția pentru tineret ar adăuga valoare dispozițiilor existente;

-crearea de abordări bazate pe parteneriate;

-măsuri de intervenție și activare timpurie;

-măsuri de sprijin care să permită integrarea pe piața muncii;

-finanțarea Garanției pentru tineret;

-evaluarea și ameliorarea continuă a reformelor și a inițiativelor.

30

În plus, Comisia a sprijinit statele membre prin publicarea de „întrebări frecvente”, în decembrie 2013, pe site-ul web dedicat Garanției pentru tineret și a diverse documente de sprijin, precum un document de lucru al serviciilor Comisiei care detaliază conceptul de bază al Garanției pentru tineret și principiile care ar putea contribui la succesul său. Mai mult, Comisia a organizat evenimente tematice în octombrie 2013 și în aprilie 2014 și a reușit să determine toate statele membre să numească un coordonator național al Garanției pentru tineret.

31

Curtea consideră așadar că statele membre au beneficiat de un sprijin prompt din partea Comisiei, ceea ce a facilitat inițierea de către acestea a înființării garanțiilor lor naționale pentru tineret și le-a permis transmiterea YGIP-urilor în intervalul scurt de timp menționat în concluziile Consiliului din iunie 2013, respectiv până la sfârșitul lui 2013 în cazul statelor membre eligibile pentru YEI și până în primăvara anului 2014 în cazul celorlalte state membre (a se vedea anexa II).

Comisia a efectuat o evaluare promptă și exhaustivă a propunerilor privind planurile de implementare a Garanției pentru tineret prezentate de statele membre

32

Curtea ia act de faptul că responsabilitatea pentru YGIP-uri revine statelor membre. Rolul Comisiei este de a efectua o evaluare solidă, promptă și cuprinzătoare a proiectelor de YGIP pentru a identifica acele deficiențe care ar putea afecta în mod negativ posibilitatea realizării unei Garanții pentru tineret eficace. Pe baza acestei evaluări, statele membre pot apoi să își ajusteze YGIP-urile în mod corespunzător, ceea ce le permite, în special, să utilizeze în mod optim finanțarea FSE și YEI, acolo unde este cazul, și să sprijine înființarea și implementarea garanțiilor pentru tineret.

33

Curtea a examinat evaluarea realizată de Comisie cu privire la YGIP-urile naționale, precum și în ce măsură statele membre au reacționat în urma deficiențelor identificate.

34

Potrivit celor constatate de Curte, Comisia a elaborat o grilă de evaluare cuprinzătoare, care acoperea aspectele esențiale din recomandarea Consiliului. Cu ajutorul acestei grile, Comisia a fost în măsură să evalueze în mod sistematic proiectele de YGIP-uri transmise de statele membre. Evaluările au făcut apoi obiectul unor verificări încrucișate cu scopul de a asigura coerența tuturor celor 28 de YGIP-uri.

35

În ceea ce privește statele membre acoperite de acest raport, Comisia evaluase toate YGIP-urile care au făcut obiectul examinării Curții și a fost în măsură să ofere feedback în timp util pentru reuniunile bilaterale organizate în februarie 2014.

În evaluarea sa, Comisia a identificat o serie dintre deficiențele care afectau propunerile de planuri de implementare a Garanției pentru tineret

36

În evaluarea sa, Comisia a identificat o serie de deficiențe legate de informațiile furnizate de statele membre cu privire la aspecte esențiale cuprinse în YGIP-urile lor naționale. Printre aceste deficiențe se numără, de exemplu: analiza necorespunzătoare sau chiar lipsa unei analize cu privire la inadecvarea competențelor, omisiunea de a se determina modul în care măsurile planificate vor asigura faptul că toți tinerii NEET vor beneficia de sprijin, inconsecvențe la definirea noțiunii de ofertă de calitate.

37

Cu toate acestea, Comisia nu a abordat în mod adecvat și coerent următoarele aspecte care sunt menționate în mod specific în recomandarea Consiliului:

-competențele informatice/în materie de TIC: potrivit constatărilor Comisiei, domeniul TIC poate oferi un potențial considerabil pentru crearea de locuri de muncă sustenabile²³. Mai mult, Comisia a subliniat faptul că, în prezent, „… numărul de absolvenți din domeniul TIC este insuficient pentru ocuparea tuturor posturilor vacante din sectorul TIC, în care, chiar și în perioadele recente de criză economică, cererea de specialiști TIC a crescut într-un ritm de 3 % pe an”²⁴. Deși a remarcat faptul că YGIP-urile prezentate de Italia și de Lituania nu conțineau nicio măsură privind consolidarea competențelor informatice/în materie de TIC, Comisia nu a făcut o observație similară Irlandei și Portugaliei, în condițiile în care nici YGIP-urile acestora nu conțineau nicio măsură privind consolidarea competențelor informatice/în materie de TIC;

-obligația reciprocă: în recomandarea sa, Consiliul recunoaște „responsabilitatea individuală a tinerilor în găsirea căii către o activitate economică”. În anumite state membre, tinerii șomeri riscă să piardă sau să li se reducă ajutorul de șomaj sau ajutoarele sociale dacă nu acceptă nicio ofertă rezonabilă de angajare, de stagiu, de formare sau de educație. Neluarea în considerare a acestui principiu riscă să limiteze eficacitatea unei Garanții pentru tineret deoarece are un efect negativ asupra angajamentului participanților și reduce responsabilitatea statelor membre de a furniza oferte de calitate. Comisia nu a evaluat prezența obligației reciproce pentru niciunul dintre YGIP-urile examinate. Curtea a constatat că, dintre cele cinci YGIP-uri examinate, doar cel prezentat de Irlanda conținea o referință specifică la acest principiu;

-învățarea reciprocă: Recomandarea Consiliului invită statele membre „… să promoveze activitățile de învățare reciprocă la nivel național, regional și local între toate părțile implicate în combaterea șomajului în rândul tinerilor, pentru a îmbunătăți concepția și punerea în aplicare a viitoarelor sisteme de garanție pentru tineret”²⁵. Comisia nu a evaluat acest aspect relevant, care este legat de raportul cost-eficacitate al implementării în statele membre, iar Curtea a constatat că, exceptând YGIP-ul prezentat de Franța, principiul învățării reciproce nu este inclus în niciunul dintre YGIP-urile examinate.

Nu toate statele membre au prezentat un plan de implementare a Garanției pentru tineret revizuit în urma evaluării realizate de Comisie

38

În cursul procesului de evaluare, atunci când a fost cazul, Comisia a solicitat tuturor statelor membre acoperite de prezentul raport să prezinte clarificări suplimentare și/sau a semnalat principalele deficiențe ale proiectelor lor de YGIP-uri într-un document scris conținând feedbackul său. De asemenea, Comisia a organizat reuniuni bilaterale cu statele membre pentru a discuta mai în detaliu despre deficiențele identificate. Mai mult, Comisia a efectuat vizite tehnice în anumite state membre pentru a clarifica o serie de aspecte și pentru a identifica problemele restante din cadrul YGIP-urilor²⁶.

39

YGIP-urile au continuat să conțină un număr de deficiențe importante și după reuniunile bilaterale, iar Comisia a solicitat informații suplimentare tuturor statelor membre. În ceea ce privește statele membre ale căror YGIP-uri au fost examinate de Curte, din analiza Curții a reieșit că Lituania a fost singurul stat care s-a angajat să transmită o versiune revizuită a YGIP-ului său²⁷. Franța, Italia și Portugalia au fost toate invitate să prezinte o nouă versiune a planurilor lor de implementare, dar au declinat această invitație din diferite motive. De exemplu, potrivit Comisiei, autoritățile italiene au răspuns că se vor „… concentra mai degrabă pe elaborarea atentă a unor programe operaționale relevante decât pe rescrierea unor noi YGIP-uri”.

Evaluarea realizată de Comisie cu privire la planurile de implementare a Garanției pentru tineret nu era suficient coordonată cu evaluarea sa privind condiționalitatea ex ante pentru programele operaționale din cadrul FSE și al Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

40

Potrivit Regulamentului RDC pentru perioada de programare 2014-2020, statele membre trebuie să îndeplinească anumite condiționalități ex ante pentru a asigura o utilizare eficace și eficientă a fondurilor UE. Regulamentul RDC²⁸ prevede că „[e]valuarea efectuată de către Comisie privind îndeplinirea se limitează la criteriile enunțate în normele specifice fondurilor, precum și în anexa XI partea II, și respectă competențele naționale și regionale de decizie privind măsurile politice specifice și adecvate, inclusiv privind conținutul strategiilor”. Prioritatea de investiții relevantă pentru programele operaționale aferente FSE/YEI o reprezintă integrarea sustenabilă pe piața muncii a tinerilor, în special a celor din categoria NEET, inclusiv a tinerilor afectați de riscul excluderii sociale și a tinerilor provenind din comunități marginalizate. Această prioritate trebuie realizată inclusiv prin implementarea Garanției pentru tineret.

41

Comisia trebuie să evalueze coerența și adecvarea informațiilor furnizate de statele membre în ceea ce privește condiționalitățile ex ante înainte de adoptarea unui program operațional²⁹. Condiționalitatea ex ante pentru YEI o reprezintă existența unui cadru politic strategic pentru promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, inclusiv prin implementarea Garanției pentru tineret³⁰. Curtea consideră că evaluarea realizată de Comisie cu privire la această condiționalitate ex ante specifică pentru YEI ar trebui coordonată îndeaproape cu evaluarea YGIP pentru a se asigura o coerență între programele operaționale aferente FSE/YEI și Garanția pentru tineret.

42

Curtea a analizat dacă deficiențele identificate de Comisie în cursul evaluării YGIP-urilor au fost abordate de aceasta și la elaborarea concluziilor cu privire la îndeplinirea sau neîndeplinirea condiționalităților ex ante.

43

Potrivit celor constatate de Curte, Comisia considera condiționalitățile ex ante legate de programele operaționale aferente FSE/YEI ca fiind „îndeplinite” chiar dacă evaluase YGIP-urile ca fiind „foarte limitate” sau „parțiale” (a se vedea anexa III). Curtea consideră că, procedând astfel, Comisia a pierdut o ocazie de a se asigura, înainte de aprobarea programelor operaționale aferente FSE/YEI pentru perioada de programare 2014-2020, că statele membre introduc o strategie pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor în conformitate cu angajamentul lor politic în favoarea Garanției pentru tineret. În plus, din examinarea Curții a reieșit faptul că verificările efectuate de Comisie în vederea aprobării programelor operaționale nu acoperă modul în care programele operaționale aferente FSE/YEI, în special, vor contribui la implementarea eficace a Garanției pentru tineret.

Curtea a identificat o serie de riscuri în ceea ce privește implementarea eficace a Garanției pentru tineret

44

La examinarea evaluării realizate de Comisie, Curtea a analizat, de asemenea, dacă se puteau identifica unele riscuri potențiale în ceea ce privește implementarea eficace a Garanției pentru tineret. S-au luat în considerare, în special, caracterul adecvat al finanțării Garanției pentru tineret, modul în care este definită oferta de calitate și monitorizarea Garanției pentru tineret.

Riscul ca finanțarea totală să nu fie adecvată

45

Implementarea garanțiilor pentru tineret în statele membre va fi o măsură costisitoare, mai ales dacă se are în vedere amploarea actuală a șomajului în rândul tinerilor de pe teritoriul UE. Curtea consideră că o estimare globală solidă a finanțării necesare pentru Garanția pentru tineret poate fi realizată doar pe baza unor cifre fiabile cu privire la costul implementării Garanției pentru tineret în fiecare stat membru. Mai mult, ar trebui să fie clar din ce surse vor fi finanțate garanțiile naționale pentru tineret.

46

Curtea subliniază faptul că Garanția pentru tineret vizează nu doar furnizarea de sprijin financiar tinerilor (aflați în șomaj sau prezentând riscul de a se afla în șomaj), ci și introducerea de reforme structurale fundamentale pe termen mediu și lung. Este așadar evident că Garanția pentru tineret va necesita investiții substanțiale.

47

Mai mult, cuantumul finanțării naționale care este pus la dispoziția Garanției pentru tineret nu a fost încă stabilit în întregime. Potrivit analizei realizate de Comisie cu privire la YGIP-urile prezentate de cele 28 de state membre, nouă³¹ dintre acestea nu au furnizat nicio informație referitoare la finanțarea națională avută în vedere. Celelalte state membre au furnizat informații al căror nivel de detaliu diferă.

Nu s-a realizat o evaluare a impactului în cazul Garanției pentru tineret

48

În principiu, toate inițiativele majore ale Comisiei, cu impact semnificativ, din sfera legislativă, bugetară și a definirii politicilor trebuie să facă obiectul unei evaluări de impact³². Evaluarea de impact trebuie să precizeze costurile și beneficiile propunerilor, cum se obțin acestea și pe cine afectează. Potrivit orientărilor Comisiei, orice impact ar trebui cuantificat și exprimat în bani, atunci când este posibil și adecvat, pe baza unor metode solide și a unor date fiabile³³.

49

Curtea remarcă faptul că, înainte de a propune Garanția pentru tineret, Comisia nu a realizat nicio evaluare a impactului. Documentul de lucru al serviciilor Comisiei (SWD) care însoțea propunerea de recomandare a Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret făcea referire doar la estimările pentru 2012 ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) (a se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei Europene, secțiunea 2.3) și furniza estimări preliminare pentru câteva state membre (Austria, Finlanda, Suedia și Regatul Unit)³⁴. Prin urmare, în afară de estimările OIM, nu există nicio informație cu privire la costul global potențial al implementării unui astfel de sistem pe teritoriul UE.

OIM a prezentat estimări diferite, în 2012 și 2013, cu privire la cerințele de finanțare anuală pentru implementarea Garanției pentru tineret

50

În februarie 2015, Comisia a estimat că, pentru întreaga perioadă de programare 2014-2020, se vor aloca fonduri UE în valoare de 12,7 miliarde de euro pentru a finanța garanțiile pentru tineret. Anterior, în aprilie 2014, Comisia a estimat³⁵ că această sumă va fi completată cu resurse naționale, regionale sau chiar private în valoare de 4 miliarde de euro. Această sumă totală de 16,7 miliarde de euro reprezintă aproximativ 2,4 miliarde de euro pe an.

51

În 2012, OIM raporta un cost anual estimat pentru implementarea efectivă a Garanției pentru tineret în zona euro de 0,2 % din PIB³⁶ sau de 0,45 % din cheltuielile publice, ceea ce reprezintă un cuantum de 21 miliarde de euro³⁷. Estimările cu privire la costuri publicate de OIM în 2013 pe baza cifrelor pentru șase țări din zona euro³⁸ se situau între aproximativ 0,5 % și 1,5 % din PIB³⁹. Potrivit OIM, aceste costuri de implementare diferă în funcție de disponibilitatea infrastructurii administrative pentru implementarea garanției la o scară mai largă și de dimensiunea populației eligibile.

Nu există o estimare solidă a costurilor pentru măsuri specifice din cadrul Garanției pentru tineret

52

În 2013, Comisia a solicitat statelor membre să furnizeze o estimare a costurilor măsurilor planificate și să prezinte sursele de finanțare aferente atunci când transmit YGIP-urile. Statelor membre li s-a solicitat în special să stabilească, în cadrul unui plan de finanțare, sursele de finanțare și alocarea acesteia către diferitele reforme-cheie și măsuri/inițiative, precum și să furnizeze informații specifice cu privire la fiecare dintre măsuri (cum ar fi costul pe măsură, numărul de beneficiari scontat pe măsură, procentajul populației-țintă care urmează să beneficieze de măsură, costul suplimentar al unor noi măsuri și rezultatele scontate).

53

Aceasta ar fi permis Comisiei să evalueze dacă Garanției pentru tineret i se alocau resurse adecvate. De exemplu, Comisia a stabilit că lipsa unei finanțări naționale complementare, care ar putea compromite implementarea Garanției pentru tineret pe termen scurt și lung⁴⁰, constituie unul dintre principalele obstacole în calea aplicării Garanției pentru tineret în Spania. Prin urmare, Curtea a examinat YGIP-urile transmise de cele cinci state membre acoperite de prezentul raport (Franța, Irlanda, Italia, Lituania și Portugalia) și a verificat dacă au fost furnizate informații cu privire la costurile estimate ale măsurilor planificate și la sursele de finanțare aferente.

54

Curtea a constatat că, în general, statele membre au furnizat estimări ale costului măsurilor destinate persoanelor individuale. În cazul câtorva state membre, YGIP-urile transmise nu conțineau însă informații relevante precum costurile per beneficiar legate de oferte (Irlanda și Franța), țintele de participare pentru fiecare măsură și procentajul populației-țintă care se sconta că va beneficia de Garanția pentru tineret (Franța). Prin urmare, lipsa unor astfel de informații nu permite identificarea la timp de către Comisie a unor posibile insuficiențe, astfel cum se avea în vedere.

55

Mai mult, niciunul dintre cele cinci state membre nu a furnizat informații, în cadrul YGIP-ului, cu privire la costul de implementare estimat pentru reformele structurale necesare în vederea instituirii unei Garanții pentru tineret eficace.

56

În cazul a trei dintre cele cinci state membre care au făcut obiectul examinării, alocarea națională indicată în cadrul YGIP-ului este net inferioară celei din diverse fonduri ale UE, variind între 13 % (în cazul Portugaliei) și 35 % (în cazul Italiei și al Lituaniei) din cuantumul total. În cazul Irlandei, alocarea națională a depășit-o pe cea a UE, în timp ce, pentru Franța, datele disponibile nu au permis o astfel de comparație. În plus, cu excepția Lituaniei, statele membre au declarat sursele UE de finanțare aferente măsurilor în mod global (în cadrul aceleiași rubrici UE/FSE/YEI). În consecință, din cauza lipsei de informații complete și exacte, a fost imposibil pentru Comisie să evalueze caracterul adecvat al sursei de finanțare a măsurilor sau să tragă o concluzie asupra fezabilității și a sustenabilității globale a planurilor financiare ale Garanției pentru tineret.

Provocări specifice în cadrul verificării regularității cheltuielilor aferente YEI

57

Potrivit Regulamentului FSE⁴¹, acordurile de programare pentru YEI pot îmbrăca una sau mai multe din următoarele forme (a se vedea punctul 17):

-un program operațional specific;

-o axă prioritară specifică în cadrul unui program operațional;

-o parte a uneia sau mai multor axe prioritare.

Curtea consideră că, pentru statele membre și pentru Comisie, verificarea în mod eficace a regularității cheltuielilor declarate pentru YEI reprezintă o provocare specifică (în comparație cu cheltuielile standard aferente FSE). Aceasta se explică prin existența unor cerințe mai stricte privind eligibilitatea, prin posibilitatea de a declara cheltuieli suportate începând din septembrie 2013 și, în special în ultimul caz de mai sus, prin lipsa cofinanțării pentru YEI.

Lipsa unei definiții a ofertei de muncă de calitate poate afecta eficacitatea Garanției pentru tineret

58

Curtea reamintește faptul că Garanția pentru tineret are drept obiectiv să ofere tinerilor o șansă reală de a-și spori capacitatea de inserție profesională în vederea unei integrări sustenabile și benefice pe piața muncii și, prin urmare, să stimuleze ratele globale de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor. Consiliul recomandă așadar ca statele membre să se asigure că toți tinerii cu vârsta sub 25 de ani primesc o ofertă „de calitate” în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la momentul în care nu mai participă la o formă de învățământ formal. Recomandarea Consiliului nu arată însă ce se înțelege prin ofertă „de calitate” și nici nu precizează cine ar trebui să furnizeze o astfel de definiție.

59

O serie de documente ale UE (precum Recomandarea Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii⁴² sau Declarația Consiliului privind „Alianța europeană pentru ucenicii”⁴³) introduc standarde calitative minime cu caracter neobligatoriu pentru stagiile de formare și de ucenicie, pentru a împiedica societățile să folosească aceste stagii drept surse ieftine de muncă. În schimb, nu există documente echivalente care să stabilească principiile care definesc un loc de muncă de calitate.

60

În decembrie 2013, Comisia a publicat orientări potrivit cărora o ofertă „de calitate” este o ofertă care ar trebui să conducă la o „legătură sustenabilă cu piața muncii” și care nu ar trebui „doar să aibă ca efect imediat reducerea statisticilor privind șomajul în rândul tinerilor pentru o anumită perioadă de timp”⁴⁴.

61

Pe baza examinării unor studii relevante⁴⁵ în acest domeniu, Curtea consideră că ar putea exista o combinație de criterii care să fie relevante pentru a se stabili dacă o ofertă de muncă trebuie considerată a fi „de calitate”, și anume: durata contractului (durată determinată sau contract pe durată nedeterminată), tipul de contract (cu fracțiune de normă voluntar-involuntar, cu normă întreagă), nivelul remunerației legat de costul vieții în statul membru vizat, competențele necesare pentru un anumit loc de muncă și tipul și nivelul de calificare necesare pentru acel loc de muncă, disponibilitatea unei formări suplimentare în legătură cu locul de muncă. Respectându-se principiul subsidiarității, s-ar fi putut defini la nivelul UE un set minim de criterii, lăsându-se statelor membre flexibilitatea de a-și stabili propriile valori standard pentru fiecare dintre acestea.

62

Curtea a constatat, de exemplu, că, la evaluarea proiectului de YGIP prezentat de Italia, Comisia considera o ofertă de angajare temporară (între cinci și șase luni) a fi „de calitate”, chiar dacă salariul se situa sub nivelul unui venit lunar care atingea pragul de sărăcie în cele mai multe părți ale țării, pe baza datelor furnizate de Institutul național de statistică din Italia (ISTAT)⁴⁶. Comisia nu lua în considerare alte elemente calitative.

63

Lipsa unui set de criterii calitative în ceea ce privește o ofertă de muncă de calitate conduce la riscul ca garanțiile pentru tineret să fie implementate în mod incoerent și ineficace în diferite state membre sau chiar și în interiorul unui singur stat membru. Deși, în mod evident, este posibil să se verifice calitatea ofertelor prezentate în diferitele state membre ex post (respectiv prin intermediul evaluărilor), până când această verificare ar fi realizată, cea mai mare parte a bugetului YEI ar fi deja angajată și/sau cheltuită (având în vedere concentrarea fondurilor la începutul perioadei, respectiv în 2014 și în 2015) și nu ar mai fi abordate eventualele deficiențe care ar afecta eficacitatea cheltuielilor aferente YEI.

64

Curtea observă că, în iulie 2014, Comisia a furnizat orientări specifice care să fie utilizate la evaluarea YEI⁴⁷, prevăzută în Regulamentul FSE⁴⁸ pentru sfârșitul lui 2015 și sfârșitul lui 2018, prin care se solicită evaluatorilor să raporteze cu privire la calitatea ofertelor de angajare primite de participanții la YEI, luând în considerare și criterii calitative precum cele menționate anterior.

Este în continuare în curs de elaborare un cadru complet de monitorizare și raportare pentru Garanția pentru tineret

65

Curtea consideră că o evaluare continuă a măsurilor din cadrul Garanției pentru tineret este crucială pentru a se asigura faptul că fondurile sunt investite în mod inteligent, iar măsurile sunt implementate într-un mod care va schimba ceva pentru tineri. Ar trebui așadar ca, încă de la început, de la momentul conceperii măsurilor aferente Garanției pentru tineret, să fie incluse mecanisme solide de monitorizare⁴⁹. Aceasta este temelia pentru un proces decizional eficace și bazat pe probe, care ar trebui să avertizeze Parlamentul European și Consiliul atunci când obiectivele nu sunt îndeplinite sau când eficiența măsurilor nu este satisfăcătoare, permițându-le să amelioreze modul în care sunt concepute sau implementate măsurile.

66

Comisia monitorizează implementarea Garanției pentru tineret în cadrul semestrului european și are drept sarcină să analizeze impactul politicilor existente și să adreseze statelor membre, atunci când este cazul, recomandări specifice fiecărei țări, pe baza orientărilor privind politicile din domeniul ocupării forței de muncă ale statelor membre⁵⁰.

67

Curtea a evaluat cadrul instituit pentru monitorizarea implementării și a rezultatelor Garanției pentru tineret atât în ansamblul său, cât și în legătură cu acele acțiuni finanțate de YEI.

Atunci când s-a conceput Garanția pentru tineret, nu au fost integrate încă de la început mecanisme complete de monitorizare și raportare

68

Prin recomandarea sa, Consiliul a încredințat Comisiei sarcina de a monitoriza implementarea Garanției pentru tineret prin intermediul supravegherii multilaterale realizate de Comitetul pentru ocuparea forței de muncă (EMCO)⁵¹ în cadrul semestrului european (a se vedea caseta 5). Potrivit recomandării Consiliului, nu se are însă în vedere raportarea rezultatelor monitorizării către Parlamentul European.

Caseta 5

Rolul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă (EMCO)

Rolul principal al EMCO este de a acționa ca un comitet consultativ pentru miniștrii responsabili de ocuparea forței de muncă și de politica socială din cadrul Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori (EPSCO). Supravegherea multilaterală exercitată de EMCO ajută la evaluarea de o manieră completă a implementării în cadrul mai multor state membre care se confruntă cu provocări similare, precum și la evaluarea opțiunilor și a planurilor de politici. EMCO monitorizează progresele înregistrate de statele membre în implementarea reformelor întreprinse în urma recomandărilor specifice fiecărei țări. Unul dintre subgrupurile sale este mandatat să selecteze și să elaboreze indicatori pentru monitorizarea strategiei privind ocuparea forței de muncă, ceea ce include monitorizarea Garanției pentru tineret.

69

EMCO a examinat progresele înregistrate în implementarea Garanției pentru tineret în mai 2014 și, totodată, a evaluat situația ocupării forței de muncă în statele membre, precum și programele naționale de reformă. În acest scop, s-au realizat examinări inter pares, obiectivul fiind acela de a se oferi o acoperire cât mai completă posibil pentru a se identifica principalele provocări existente în statele membre.

70

Pe baza rapoartelor examinate pentru statele membre acoperite de examinarea efectuată în luna mai, Curtea a constatat că nivelul de profunzime a analizei a variat în mod semnificativ. De exemplu, în timp ce, în cazul Irlandei, examinarea s-a concentrat în mare parte asupra Garanției pentru tineret, în cazul Portugaliei, examinarea nu a acoperit deloc Garanția pentru tineret.

71

Curtea observă de asemenea că un subgrup al EMCO a elaborat indicatori specifici pentru monitorizarea implementării și a rezultatelor Garanției pentru tineret la nivelul UE⁵². Este vorba despre indicatori macroeconomici care ar trebui să completeze indicatorii care măsoară impactul direct al politicii și viteza cu care ofertele sunt prezentate tinerilor. Acești indicatori au fost validați de Consiliu în decembrie 2014. În octombrie 2014, a fost lansat un exercițiu-pilot pentru testarea metodologiei, rezultatul urmând să fie evaluat în cursul anului 2015; potrivit EMCO, această evaluare poate conduce la o revizuire tehnică a cadrului de indicatori⁵³.

72

Întrucât acești indicatori nu sunt obligatorii, deținerea de informații relevante cu privire la succesul înregistrat de Garanția pentru tineret în ansamblul său va depinde de angajamentul de durată al statelor membre de a furniza date complete și fiabile. Curtea consideră, de asemenea, că disponibilitatea acestor indicatori încă de la început ar fi permis statelor membre să îi includă în sistemul lor administrativ la momentul conceperii Garanției pentru tineret.

Sunt necesare reforme pe termen lung pentru a se răspunde recomandărilor specifice fiecărei țări cu privire la Garanția pentru tineret

73

În cadrul semestrului european, Comisia analizează și impactul politicilor din domeniul ocupării forței de muncă, ținând cont de datele raportate în tabloul de bord (a se vedea caseta 6). Atunci când este necesar, Comisia indică statelor membre deficiențele identificate, prin intermediul recomandărilor anuale specifice fiecărei țări.

74

Curtea a examinat modul în care Garanția pentru tineret a fost abordată în recomandările specifice fiecărei țări. Pentru statele membre cuprinse în eșantion, s-au efectuat verificări în special cu privire la faptul dacă recomandările erau sau nu erau specifice, măsurabile și realizabile.

Caseta 6

Tabloul de bord întocmit de Comisie cu privire la șomajul în rândul tinerilor și la indicatorii NEET

Șomajul în rândul tinerilor și indicatorii NEET fac parte dintr-un nou tablou de bord elaborat de Comisie cu privire la indicatori-cheie sociali și din domeniul ocupării forței de muncă, tablou care identifică principalele dezechilibre sociale și din domeniul ocupării forței de muncă de pe teritoriul UE. Primul tablou de bord de acest tip a fost publicat ca parte a Raportului comun privind ocuparea forței de muncă pe 2014, adoptat în comun de Comisie și de Consiliul de Miniștri al UE. Tabloul este compus din cinci indicatori-cheie și reprezintă baza pentru propunerile Comisiei privind adoptarea unor reforme structurale.

75

Curtea a constatat că recomandările specifice fiecărei țări formulate pentru anul 2013 legate de șomajul în rândul tinerilor nu erau, în general, nici specifice și nici măsurabile (a se vedea caseta 7).

76

În 2014, Comisia a propus recomandări specifice privind implementarea Garanției pentru tineret unui număr de opt țări (Spania, Italia, Slovacia, Croația, Portugalia, Polonia, Bulgaria și Irlanda). Curtea a constatat că aceste recomandări specifice furnizau mai multe detalii, iar câteva dintre ele includeau și obiective de etapă.

77

Implementarea eficace a recomandărilor specifice depinde însă de angajamentul politic asumat la nivel național. Potrivit Comisiei, doar 10 % din toate recomandările specifice formulate în 2013 au fost puse în aplicare integral, în timp ce, pentru 45 % dintre ele, s-au înregistrat doar progrese limitate sau nu s-au înregistrat progrese deloc⁵⁴. Această situație a fost abordată și de Parlamentul European în octombrie 2014⁵⁵.

78

Curtea remarcă faptul că, în ceea ce privește recomandările specifice fiecărei țări care vizează Garanția pentru tineret, sunt necesare reforme semnificative, însă este puțin probabil ca aceste reforme să fie implementate pe termen scurt.

Caseta 7

Recomandările specifice fiecărei țări pentru anul 2013 – Exemplele Lituaniei și Italiei

Recomandarea specifică pentru Lituania a fost să „amelioreze capacitatea de inserție profesională a tinerilor, de exemplu cu ajutorul unei garanții pentru tineret, să consolideze implementarea și eficacitatea stagiilor de ucenicie și să soluționeze problema inadecvării persistente a competențelor”; pentru Italia, recomandarea a fost să „ia măsuri suplimentare pentru a promova participarea la piața muncii, în special a femeilor și a tinerilor, de exemplu cu ajutorul unei garanții pentru tineret”. Ambele recomandări specifice făceau referire la Garanția pentru tineret, dar nu furnizau nici detalii cu privire la modul în care statele respective ar trebui să implementeze garanția pentru a obține un impact maxim, nici ținte măsurabile și nici obiective intermediare de etapă.

Nu există planuri pentru o raportare sistematică cu privire la Garanția pentru tineret în ansamblul său

79

Potrivit Regulamentului RDC, cu începere din 2016, Comisia trebuie să transmită anual Parlamentului European un raport de sinteză bazat pe rapoartele anuale de implementare. Mai mult, în 2017 și în 2019, Comisia trebuie să prezinte Parlamentului European rapoarte strategice care sintetizează rapoartele de progres prezentate de statele membre și să participe la dezbaterea organizată de Parlament pe marginea acestor rapoarte⁵⁶.

80

Curtea remarcă faptul că măsurile din cadrul Garanției pentru tineret care nu sunt finanțate prin programele operaționale aferente FSE/YEI nu vor fi incluse în aceste rapoarte, din moment ce rapoartele anuale de implementare acoperă doar intervențiile finanțate de UE. Prin urmare, cu excepția indicatorilor EMCO, nu există nicio dispoziție referitoare la vreo raportare în ceea ce privește partea finanțată la nivel național a Garanției pentru tineret de la nivelul UE. Aceasta implică riscul ca părțile interesate să nu aibă o imagine exactă a modului și a măsurii în care Garanția pentru tineret în ansamblul său contribuie la soluționarea problemei șomajului în rândul tinerilor.

Noul cadru privind performanța pentru FSE/YEI pune accentul pe rezultate

81

Acțiunile din cadrul Garanției pentru tineret finanțate de FSE/YEI urmează să fie monitorizate conform cadrului legal al Fondurilor structurale și de investiții europene⁵⁷. Regulamentul FSE conține dispoziții specifice privind monitorizarea, raportarea și evaluarea YEI pentru a asigura faptul că impactul și contribuția acesteia la Garanția pentru tineret pot fi măsurate și făcute publice. Regulamentul prevede în special următoarele: „Cel puțin de două ori în cursul perioadei de programare, se evaluează eficacitatea, eficiența și impactul sprijinului comun oferit din FSE și al alocării specifice pentru YEI, inclusiv pentru implementarea Garanției pentru tineret. Prima evaluare se finalizează până la 31 decembrie 2015, iar a doua evaluare până la 31 decembrie 2018”⁵⁸.

82

În plus, începând din aprilie 2015 și pentru anii următori, odată cu rapoartele anuale de implementare, statele membre trebuie să transmită Comisiei date structurate referitoare la indicatori comuni pentru acțiunile sprijinite de UE. Rapoartele anuale de implementare trebuie, de asemenea, să prezinte și să evalueze calitatea ofertelor de muncă primite de participanți, precum și progresele acestora în ceea ce privește educația continuă, găsirea unor locuri de muncă durabile și decente sau orientarea către ucenicie sau stagii de calitate⁵⁹.

83

Regulamentul FSE prevede introducerea unor indicatori comuni de realizare și de rezultat, obligatorii pentru toate acțiunile sprijinite de un program operațional⁶⁰. Pentru programul operațional aferent YEI, regulamentul prevede, de asemenea, că statele membre trebuie să prezinte în detaliu indicatori de rezultat specifici.

84

Curtea a examinat relevanța indicatorilor de rezultat pentru YEI astfel cum sunt aceștia prevăzuți în Regulamentul FSE și a ajuns la concluzia că următorii indicatori de rezultat ar putea fi mai detaliați atunci când se aprobă viitoare programe operaționale aferente FSE/YEI sau când se modifică programe operaționale existente:

-indicatorii de rezultat specifici YEI „Șomeri/Șomeri pe termen lung/Persoane inactive care primesc o ofertă de muncă, de continuare a educației, de efectuare a unui stagiu de ucenicie sau de efectuare a unui stagiu de practică la încetarea calității de participant” nu impun statelor membre să furnizeze date care să facă o distincție între cele patru oferte diferite pe care participanții pot să le primească în cadrul Garanției pentru tineret. Lipsa unei astfel de cerințe înseamnă că nu vor fi disponibile date detaliate cu privire la tipurile de oferte din cadrul Garanției pentru tineret acceptate de tineri și, în consecință, vor lipsi informațiile cu privire la necesitatea sau nu a introducerii unor acțiuni corective pentru a ameliora eficacitatea măsurilor;

-indicatorii de rezultat pe termen lung pentru YEI măsoară situația tinerilor doar timp de șase luni după ce intervenția a fost finalizată, în condițiile în care măsurarea pe o perioadă mai lungă de timp ar facilita tragerea unor concluzii cu privire la sustenabilitatea anumitor oferte (de exemplu, oferte de muncă);

-regulamentul permite statelor membre să extindă, în mod voluntar, grupul-țintă YEI la persoanele cu vârsta peste 25 de ani dar sub 30 de ani. Cu toate acestea, niciunul dintre indicatorii de rezultat pentru YEI nu acoperă grupa de vârstă 25-29 de ani, făcând dificil de evaluat eficacitatea măsurilor pentru această grupă de vârstă. Orientările Comisiei încurajează în mod ferm statele membre să elaboreze propriii indicatori de realizare (cum ar fi numărul de participanți la acțiunile finanțate de YEI) pentru grupa de vârstă 25-29 de ani, dar nu fac nicio referire la indicatorii de rezultat aferenți. Curtea a constatat că, dintre cele patru state membre examinate care au decis să extindă sfera de acoperire a YEI (Franța, Italia, Lituania și Portugalia), niciunul nu stabilise indicatori de rezultat suplimentari specifici programului, iar două state membre (Franța și Portugalia) nici nu elaboraseră indicatori de realizare suplimentari pentru a acoperi grupul-țintă extins.

23COM(2008) 868/3: „Noi competențe pentru noi locuri de muncă: să anticipăm și să răspundem cerințelor pieței forței de muncă în materie de competențe”.

24Documentul de lucru al serviciilor Comisiei Europene, SWD(2012) 409 final, p. 21.

25Recomandarea 25 adresată statelor membre.

26În ceea ce privește statele din eșantionul auditat, doar Italia a făcut obiectul unei astfel de vizite tehnice.

27În afară de Lituania, la cererea Comisiei, alte 12 state membre au prezentat versiuni revizuite ale YGIP-urilor lor până în iunie 2014 (Belgia, Bulgaria, Grecia, Spania, Croația, Ungaria, Letonia, Țările de Jos, Polonia, România, Suedia și Slovacia).

28Articolul 19 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

29Articolul 19 alineatele (1) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

30Anexa XI la Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

31Estonia, Spania, Finlanda, Irlanda, Luxemburg, Malta, Polonia, Suedia și Regatul Unit.

32Raportul special nr. 3/2010: „Evaluările de impact în cadrul instituţiilor UE: un instrument util în sprijinul procesului decizional?”, punctul 3 (http://eca.europa.eu).

33Comisia Europeană, „Impact assessment guidelines” (Orientări privind evaluarea impactului), SEC(2009) 92.

34Documentul de lucru al serviciilor Comisiei Europene, SWD(2012) 409 final, p. 11-12.

35Ședința publică a Parlamentului European, Comisia pentru bugete în cooperare cu Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, marți, 1 aprilie 2014, p. 23.

36OIM, Global Employment Outlook, „Global spill-overs from advanced to emerging economies worsen the situation for young jobseekers” (Perspective privind ocuparea forței de muncă la nivel mondial, „Influența mondială a economiilor avansate asupra economiilor emergente agravează situația tinerilor aflați în căutarea unui loc de muncă), septembrie 2012 (http://www.ilo.org).

37OIM, Eurozone job crisis: trends and policy responses (Criza locurilor de muncă din zona euro: tendințe și răspunsuri date de politici), iulie 2012. Informația a fost de asemenea publicată pe site-ul web al Comisiei (http://ec.europa.eu).

38Belgia, Irlanda, Spania, Franța, Țările de Jos și Portugalia.

39OIM, Youth guarantees: a response to the youth employment crisis? (Garanțiile pentru tineret: un răspuns la criza ocupării forței de muncă în rândul tinerilor?), 2013 (http://www.ilo.org).

40Documentul de lucru al serviciilor Comisiei Europene, SWD(2014) 410 final, p. 25.

41Articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013.

42Recomandarea Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii, Bruxelles, 10 martie 2014 (http://www.consilium.europa.eu).

43Declarația Consiliului privind „Alianța europeană pentru ucenicii”, Consiliul Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori, Luxemburg, 15 octombrie 2013.

44Întrebări frecvente cu privire la Garanția pentru tineret, întrebarea 6 (http://www.ec.europa.eu).

45Parlamentul European, Indicators of Job Quality in the European Union (Indicatori privind calitatea unui loc de muncă în Uniunea Europeană), PE429.972, 2009 (http://www.europarl.europa.eu); CSES, Study on Measuring Employment Effects (Studiu privind măsurarea efectelor ocupării forței de muncă), iunie 2006; OCDE, Local Implementation of Youth Guarantees: Emerging Lessons from European Experiences (Implementarea locală a garanțiilor pentru tineret: lecții rezultate din experiențe europene), 2014.

46Institutul național de statistică din Italia (ISTAT), „Calcolo della soglia di povertà assoluta” (http://www.istat.it).

47Comisia Europeană, Guidance on Evaluation of the Youth Employment Initiative (Orientări privind evaluarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor), iulie 2014.

48Articolul 19 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013.

49Comisia Europeană, The Youth Guarantee: Making It Happen (Garanția pentru tineret: punerea în aplicare), 2014, p. 3.

50Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret, recomandarea 6.

51EMCO a fost creat prin Decizia 2000/98/CE a Consiliului din 24 ianuarie 2000 de constituire a Comitetului pentru ocuparea forței de muncă (JO L 29, 4.2.2000, p. 21), în baza articolului 150 TFUE. Fiecare stat membru al UE și Comisia numesc doi membri în cadrul EMCO.

52INDIC/07/13052014/EN – Monitorizarea Garanției pentru tineret – Notă revizuită a grupului de lucru pentru reuniunea grupului privind indicatorii din 13 mai 2014.

53Consiliul Uniunii Europene, „Punerea în aplicare a Garanției pentru tineret și cadrul de monitorizare – aprobarea principalelor mesaje ale EMCO”, 17 noiembrie 2014.

54Site-ul web al Comisiei: recomandările specifice fiecărei țări pentru 2013 (http://ec.europa.eu).

55Rezoluția Parlamentului European din 22 octombrie 2014 referitoare la Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2014 [2014/2059(INI)].

56Articolul 53 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

57Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și Regulamentul (UE) nr. 1304/2013.

58Articolul 19 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013.

59Articolul 19 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013.

60Anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1304/2013.

Concluzii și recomandări

85

Recomandarea privind Garanția pentru tineret a fost adoptată în mod formal de Consiliul de Miniștri al UE la 22 aprilie 2013 pe baza unei propuneri făcute de Comisie în decembrie 2012. Acest document conținea recomandări specifice adresate atât statelor membre, cât și Comisiei, cu privire la implementarea Garanției pentru tineret. Mai exact, Comisiei i se încredința responsabilitatea de a evalua planurile de implementare a Garanției pentru tineret care erau puse la dispoziție de statele membre, astfel încât să li se poată transmite acestora un feedback în cursul reuniunilor bilaterale din cadrul semestrului european.

Comisia a acordat un sprijin adecvat și prompt statelor membre la înființarea Garanției pentru tineret

86

Per ansamblu, Curtea concluzionează că statele membre au primit din partea Comisiei un sprijin adecvat și prompt în procesul de înființare a garanțiilor pentru tineret. În special, Comisia a elaborat orientări cu privire la modul de concepere a garanțiilor pentru tineret în septembrie 2013, respectiv la doar cinci luni de la adoptarea recomandării Consiliului în aprilie 2013 (punctele 29-31).

87

Comisia a efectuat o evaluare promptă și exhaustivă a propunerilor pentru planurile de implementare a Garanției pentru tineret prezentate de statele membre și a identificat cu succes o serie de deficiențe. Comisia nu a evaluat însă în mod aprofundat și sistematic următoarele aspecte: competențele informatice/în materie de TIC, obligația reciprocă și învățarea reciprocă. Curtea a constatat de asemenea că nu toate statele membre au prezentat un YGIP actualizat în urma evaluării realizate de Comisie (punctele 32-39).

Curtea a identificat o serie de riscuri în ceea ce privește implementarea eficace a Garanției pentru tineret

88

Pe baza examinării de către Curte a evaluării realizate de Comisie cu privire la planurile de implementare a Garanției pentru tineret, s-au identificat o serie de riscuri în ceea ce privește caracterul adecvat al finanțării totale și natura unei oferte „de calitate”, precum și în ceea ce privește mecanismele de monitorizare și raportare aferente Garanției pentru tineret.

Caracterul adecvat al finanțării totale alocate Garanției pentru tineret

89

Curtea consideră că, în lipsa unei evaluări a impactului de către Comisie, nu există informații suficiente cu privire la costul potențial al implementării unei Garanții pentru tineret în statele membre ale UE. Mai mult, la momentul auditului, Comisia nu dispunea de o imagine detaliată cu privire la cuantumul finanțării acordate de UE și nici cu privire la cuantumul finanțării naționale alocate de statele membre pentru diferitele măsuri din cadrul Garanției pentru tineret și, în special, pentru măsurile legate de introducerea unor reforme structurale. Curtea consideră că, din cauza lipsei unor astfel de informații, există riscul ca finanțarea totală să nu fie adecvată pentru implementarea Garanției pentru tineret (punctele 45-57).

Recomandarea 1

Statele membre ar trebui să prezinte o imagine clară și completă a costurilor aferente tuturor măsurilor planificate pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor în cadrul Garanției pentru tineret, astfel încât Comisia să poată evalua nevoile globale de finanțare.

Natura unei oferte „de calitate”

90

Natura unei oferte de a fi „de calitate”, factor scos în evidență în definiția Garanției pentru tineret, este esențială pentru a se oferi tinerilor o șansă reală de a-și spori capacitatea de inserție profesională în vederea unei integrări sustenabile și benefice pe piața muncii și, prin urmare, pentru a se stimula ratele globale de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor. Lipsa unui set de criterii calitative pe care o ofertă de muncă ar trebui să le respecte pentru a fi considerată „de calitate” implică riscul unei implementări incoerente și ineficace a garanțiilor pentru tineret în diferite state membre și chiar și în interiorul unui singur stat membru (punctele 58-64).

Recomandarea 2

Comisia ar trebui să promoveze un set de criterii calitative pe care locurile de muncă, stagiile și programele de ucenicie ar trebui să le îndeplinească pentru a fi sprijinite de la bugetul UE. Acestea ar putea să se bazeze pe elementele care definesc o ofertă de calitate în cadrul Orientărilor Comisiei pentru evaluarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor.

Monitorizarea garanțiilor pentru tineret

91

Curtea a constatat că este în continuare în curs de elaborare un cadru complet de monitorizare și raportare pentru Garanția pentru tineret. Pentru a avea o imagine clară în ceea ce privește implementarea Garanției pentru tineret în ansamblul său, ar trebui monitorizate toate măsurile, cu scopul de a se asigura faptul că fondurile sunt investite în mod inteligent și că măsurile sunt implementate într-un mod care va schimba ceva pentru tineri. Aceasta ar trebui, de asemenea, să facă posibilă o reacție proactivă atunci când devine evident că țintele nu vor fi atinse. Informațiile ar trebui comunicate într-un mod care să permită să se demonstreze succesul (sau insuccesul) Garanției pentru tineret (punctele 65-84).

Recomandarea 3

Comisia ar trebui să instituie un sistem complet de monitorizare a Garanției pentru tineret, care să acopere atât reformele structurale, cât și măsurile destinate persoanelor individuale. Rezultatele acestei monitorizări ar trebui să fie comunicate Parlamentului European și Consiliului.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 25 februarie 2015.

Pentru Curtea de Conturi

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Președinte

Anexe

Anexa I

Rata șomajului în rândul tinerilor (iunie 2014)

Sursa: Eurostat.

Anexa II

Țările eligibile pentru finanțare în cadrul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

Stat membru
Regiune (regiuni) eligibilă (eligibile) pentru finanțare în cadrul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor
Alocările specifice din cadrul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor
(în euro)

Belgia
Da
42 435 070

Bulgaria
Da
55 188 745

Republica Cehă
Da
13 599 984

Danemarca
Nu
-

Germania
Nu
-

Estonia
Nu
-

Irlanda
Da
68 145 419

Grecia
Da
171 517 029

Spania
Da
943 496 315

Franța
Da
310 161 402

Croația
Da
66 177 144

Italia
Da
567 511 248

Cipru
Da
11 572 101

Letonia
Da
29 010 639

Lituania
Da
31 782 633

Luxemburg
Nu
-

Ungaria
Da
49 765 356

Malta
Nu
-

Țările de Jos
Nu
-

Austria
Nu
-

Polonia
Da
252 437 822

Portugalia
Da
160 772 169

România
Da
105 994 315

Slovenia
Da
9 211 536

Slovacia
Da
72 175 259

Finlanda
Nu
-

Suedia
Da
44 163 096

Regatul Unit
Da
206 098 124

TOTAL

3 211 215 406

Anexa III

Evaluarea Comisiei cu privire la planurile de implementare a Garanției pentru tineret și la condiționalitățile ex ante din cadrul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

Stat membru
Rezultatul evaluării YGIP
Condiționalitatea ex ante

Bulgaria

  Foarte limitat

  Îndeplinită

Republica Cehă

  Foarte limitat

  Îndeplinită

Grecia

  Foarte limitat

  Îndeplinită

Italia

  Foarte limitat

  Îndeplinită

Lituania

  Foarte limitat

  Îndeplinită

Polonia

  Foarte limitat

  Îndeplinită

Regatul Unit

  Foarte limitat

  Îndeplinită

Belgia

      Parțial

  Îndeplinită

Irlanda

      Parțial

  Îndeplinită

Spania

      Parțial

  Îndeplinită

Franța

      Parțial

  Îndeplinită

Croația

      Parțial

  Îndeplinită

Cipru

      Parțial

  Neîndeplinită

Letonia

      Parțial

  Îndeplinită

Ungaria

      Parțial

  Îndeplinită

Portugalia

      Parțial

  Îndeplinită

Slovenia

      Parțial

  Îndeplinită

Slovacia

      Parțial

  Îndeplinită

Suedia

      Parțial

  Îndeplinită

Notă: La momentul auditului, condiționalitățile ex ante din cadrul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor pentru România nu fuseseră evaluate de către Comisie.

Răspunsul Comisiei

Sinteză

V Primul punct semialdin

Comisia ia act de recomandarea adresată statelor membre și ar saluta într-adevăr, în unele cazuri, o mai bună imagine de ansamblu asupra costului estimat al tuturor măsurilor planificate de combatere a șomajului în rândul tinerilor.

Modelul elaborat de Comisie a solicitat statelor membre să furnizeze informații cu privire la sursele de finanțare din partea UE, naționale, regionale/locale, din partea angajatorilor și alte surse de finanțare, încurajând astfel statele membre să ofere informații complete privind costurile și sursele de finanțare globale ale unei Garanții pentru tineret (inclusiv privind deficitele de finanțare).

Din cele 28 de state membre, 19 au furnizat informațiile respective (cu grade diferite de detaliere).

V Al doilea punct semialdin

Comisia acceptă recomandarea și o consideră ca fiind parțial pusă în aplicare, în special prin Recomandarea Consiliului privind un Cadru de calitate pentru stagii, prin Alianța europeană pentru ucenicii și declarația aferentă a Consiliului, precum și prin monitorizarea calității ocupării forței de muncă în cadrul semestrului european.

În ceea ce privește promovarea criteriilor calitative, Comisia va continua să stimuleze procesul de reflecție cu privire la ofertele „de calitate”, ținând seama de criteriile calitative menționate în Orientările pentru evaluarea YEI. În special, Comisia: va anima o dezbatere privind conceptul de oferte „de calitate” în cadrul următoarei reuniuni a coordonatorilor naționali ai Garanției pentru tineret, va invita statele membre să discute noțiunea de ofertă „de calitate” în contextul activității EMCO, va analiza posibilitatea abordării ofertelor „de calitate” legate de garanția pentru tineret în cadrul programului de învățare reciprocă (MLP) și va oferi orientări suplimentare privind ofertele „de calitate” în documentul cu întrebări frecvente (FAQ) referitoare la Garanția pentru tineret (GT).

Comisia observă că evaluările ex post vor furniza dovezi privind calitatea ofertelor de locuri de muncă, astfel cum se recomandă în orientările pentru evaluarea YEI.

V Al treilea punct semialdin

Comisia acceptă recomandarea și o consideră ca fiind parțial pusă în aplicare prin cadrul de indicatori, astfel cum a fost aprobat de Consiliul EPSCO, prin acordurile relevante care sunt prevăzute la articolul 19 și în anexele I și II la Regulamentul privind FSE și dispozițiile RDC relevante legate de monitorizare și evaluare în cazul măsurilor finanțate din YEI și prin angajamentul său de a raporta cu privire la implementarea Garanției pentru tineret către Parlamentul European și Consiliu în 2016.

Activitățile de monitorizare vor fi integrate în evaluarea Comisiei privind implementarea Garanției pentru tineret în cadrul viitoarelor semestre europene. Ele vor fi cuprinse, de asemenea, în raportul Comisiei din 2016 privind implementarea Garanției pentru tineret, care va fi prezentat oficial Parlamentului European și Consiliului prin mijloacele corespunzătoare.

Introducere

15

Comisia observă că 11 miliarde de EUR suplimentare sunt destinate unor măsuri precum modernizarea serviciilor de ocupare a forței de muncă și acțiunile legate de activitățile independente, care, de asemenea, vor sprijini indirect încadrarea în muncă a tinerilor.

Peste 26 de miliarde EUR vor fi utilizate pentru măsuri în domeniul educației, inclusiv învățarea pe tot parcursul vieții, principalii beneficiari fiind cel mai probabil tinerii.

Observații

37

Comisia ar dori să reamintească faptul că își desfășoară activitatea într-un mediu de instrumente juridice neobligatorii, bazat pe o recomandare a Consiliului și că, deși multe subelemente ale unei Garanții pentru tineret sunt de dorit acolo unde este cazul, nu toate acestea trebuie să fie parte a unui anumit sistem național.

În plus, evaluarea YGIP-ului prezentat era doar un prim pas în cadrul unui proces de monitorizare continuă a implementării Garanției pentru tineret în statele membre. Comisia monitorizează implementarea sistemelor de garanție pentru tineret în cadrul semestrului european. Procesul semestrului european acoperă un spectru larg de politici naționale care sunt corelate cu implementarea unei Garanții pentru tineret.

37 Prima liniuță

În contextul semestrului european, se subliniază, după caz, nevoia de îmbunătățire a competențelor informatice/TIC.

37 A doua liniuță

Comisia este de părere că neluarea în considerare a legăturii dintre neacceptarea unei oferte rezonabile și șomajul sau prestațiile de asistență socială nu limitează neapărat eficacitatea unui sistem de garanție pentru tineret.

Documentul de lucru al serviciilor Comisiei precizează că principiile obligației reciproce, cum ar fi participarea la politicile active în domeniul pieței forței de muncă ar putea fi luate în considerare în momentul elaborării unui sistem de garanție pentru tineret¹.

În recomandarea Consiliului, se invocă principiul obligației reciproce în contextul intervenției și activării timpurii (recomandarea 10).

„Obligația reciprocă” poate avea beneficii importante, însă ea nu figurează în grila de evaluare, deoarece evaluarea unui sistem pe baza includerii acestui principiu ar fi prea prescriptivă în cazul în care un stat membru alege să nu își bazeze sistemul pe acest criteriu sau în cazul în care dispozițiile și practicile sale naționale nu permit acest lucru.

Prin urmare, s-a acordat prioritate evaluării principalelor elemente constitutive ale Garanției pentru tineret și a disponibilității și gradului de acoperire preconizate ale ofertelor.

41

În contextul adoptării unui program operațional care conține măsuri legate de YEI, trebuie să se instituie „un cadru politic strategic pentru promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor” înainte de punerea la dispoziție de fonduri de către Comisie. Evaluarea efectuată de Comisie cu privire la această condiție prealabilă (așa-numita condiționalitate ex ante a YEI) se bazează pe autoevaluarea statului membru și pe informațiile furnizate în aceasta. Ori de câte ori statul membru a făcut referire la strategii naționale suplimentare privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, altele decât YGIP, Comisia a trebuit să își bazeze evaluarea referitoare la îndeplinirea condiționalității ex ante cu privire la YEI pe toate documentele strategice pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor menționate de către statele membre. Cu toate acestea, atunci când evaluează condiționalitatea ex ante a YEI, Comisia ia în considerare coerența cu YGIP, astfel încât investițiile FSE să corespundă obiectivelor de politică ale statului membru în cauză.

42

Comisia ia act de faptul că, în ceea ce privește YGIP, cadrul de evaluare nu este identic cu cel pentru condiționalitatea ex ante a YEI, deoarece cele două procese sunt guvernate de obiective diferite – respectiv obiectivul de politică (GT) și conformitatea juridică (YEI).

Criteriile pentru îndeplinirea condiționalității ex ante implică „existența unui cadru politic strategic pentru promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, inclusiv prin executarea garanției pentru tineret”. Subcriteriile pe baza cărora acest „cadru politic strategic” ar trebui să fie evaluat de serviciile Comisiei au fost, de asemenea, prevăzute în regulament. Acesta din urmă nu face nicio trimitere la existența unui YGIP și, a fortiori, la evaluarea sa pozitivă de către Comisie.

Prin urmare, nu există nicio legătură automată între evaluarea YGIP care se efectuează din perspectiva politicii în domeniu și pe baza recomandării privind Garanția pentru tineret și evaluarea condiționalităților ex ante legate de YEI, care se realizează prin intermediul unui set bine determinat de criterii detaliate în RDC.

Comisia precizează că o astfel de legătură, prin care existența unui YGIP ar fi devenit o cerință juridică pentru îndeplinirea condiționalității ex ante a YEI, a fost propusă de Comisie, dar respinsă de Consiliu în cursul procesului legislativ.

43

Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 42. Rezultatele uneori nuanțate sau ușor diferite ale celor două procese se explică prin natura lor diferită, deși corelată într-o anumită măsură.

Subcriteriile pe baza cărora ar trebui evaluat „cadrul politic strategic pentru promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor” conțin, de asemenea, elemente calitative, cum ar fi identificarea principalelor părți interesate, inclusiv autoritățile publice implicate și mecanismele de coordonare cu partenerii, instituirea sistemelor de intervenție și activare timpurie, precum și mecanismele de monitorizare. Evaluarea acestor elemente calitative depășește stadiul unui simplu control formal.

În plus, în măsura în care acest lucru este fezabil, contextul evaluării de către Comisie a îndeplinirii condiționalității ex ante a YEI a servit drept mijloc pentru solicitarea anumitor modificări ale YGIP (de exemplu în cazul Franței).

Răspuns comun al Comisiei la punctele 45 și 46

Comisia este de acord și ar dori să sublinieze faptul că investițiile într-o Garanție pentru tineret sunt esențiale pentru ca UE să își mențină potențialul de creștere viitoare. Sprijinul financiar semnificativ din partea UE poate contribui la aceasta, mai ales sprijinul finanțat din Fondul social european în contextul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. Însă pentru ca Garanția pentru tineret să devină realitate, statele membre trebuie totodată să acorde prioritate în bugetele lor naționale măsurilor de încadrare în muncă a tinerilor.

47

Din cele 28 de state membre, 19 au furnizat informații privind sursele de finanțare preconizate ale sistemului lor de garanție pentru tineret (cu grade diferite de detaliere). Cu toate acestea, în unele cazuri, Comisia ar aprecia o mai bună imagine de ansamblu a costului estimat al tuturor măsurilor planificate, chiar dacă este conștientă de faptul că estimările costurilor aferente Garanției pentru tineret fac obiectul unor rezerve.

49

Recomandarea privind Garanția pentru tineret nu impune modul exact în care statele membre vor implementa Garanția pentru tineret, deoarece acesta va depinde în foarte mare măsură de situația națională (și anume numărul de NEET pe care îl înregistrează și caracteristicile lor specifice).

Impactul va depinde, prin urmare, de alegerea statelor membre în ceea ce privește direcționarea și conceperea sprijinului.

Astfel cum se explică în expunerea de motive a propunerii Comisiei, aceasta este însoțită de un document de lucru al serviciilor Comisiei (SWD), care prezintă mai multe detalii cu privire la ceea ce constituie o Garanție pentru tineret, abordează chestiuni privind costurile și beneficiile unor astfel de sisteme și descrie unul câte unul ingredientele necesare astfel încât Garanția pentru tineret să devină o reușită. În plus, într-o anexă, SWD prezintă politici care sprijină ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor care există deja în cele 27 de state membre și în Croația, reflectând diferitele puncte de plecare ale acestor țări în procesul de instituire a sistemelor de garanție pentru tineret în forma lor completă.

Costul real al unei Garanții pentru tineret va depinde și de situația specifică fiecărui stat membru, precum și de modul în care sistemul de garanție este instituit și pus în aplicare la nivel național. Așadar, estimările costurilor aferente Garanției pentru tineret trebuie interpretate cu prudență.

În acest sens, exemplele Austriei, Finlandei, Suediei și Regatului Unit ar putea fi considerate o indicație a costurilor potențiale pentru activitățile preconizate de statele membre în punerea în aplicare a Garanției pentru tineret.

50

Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 15.

53

Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 47.

54

Într-adevăr, Comisia a informat Franța că obiectivele cantitative generale ale planului nu sunt suficient de clare și a indicat că există încă dubii cu privire la aspectele calitative ale ofertelor pe care Pôle Emploi le va propune NEET în vederea conformării cu GT. Sunt în curs de desfășurare acțiuni ulterioare în contextul semestrului european.

În YGIP-ul său, Irlanda a furnizat un tabel care prezintă informații privind participarea medie, afluxul de noi participanți, afluxul preconizat de tineri și costul orientativ al măsurilor care vizează tinerii. Autoritățile irlandeze preferă să nu facă previziuni cu privire la numărul viitor de participanți până la stabilirea alocărilor bugetare naționale și, prin urmare, nu au furnizat niciun fel de cifre pentru perioada de după 2014. În consecință, nu s-a considerat necesar sau adecvat să se solicite informații suplimentare autorităților irlandeze.

Răspuns comun al Comisiei la punctele 55 și 56

Comisia a considerat că era în primul rând important să fie în măsură să estimeze dacă au fost alocate resurse naționale (suficiente) în plus față de fondurile UE. Prin urmare, aceasta a furnizat statelor membre un model pentru a transmite informații cu privire la sursele de finanțare disponibile, indicând dacă acestea sunt surse ale UE, naționale, regionale/locale, din partea angajatorilor și/sau alte surse de finanțare.

Repartizarea între diferitele fonduri ale UE a fost secundară în această etapă, având în vedere că programele operaționale aveau să urmeze în scurt timp. Comisia a considerat că o defalcare detaliată a surselor de finanțare ale UE în funcție de fondurile FSE/YEI ar fi furnizată în cadrul programelor operaționale relevante, având în vedere în special faptul că negocierile informale privind planurile financiare ale programelor operaționale erau încă în curs de desfășurare între statele membre și Comisie.

57

Comisia ia act de faptul că regularitatea cheltuielilor YEI va face obiectul unor verificări ca parte a procesului obișnuit de obținere a asigurării care ia în considerare în mod adecvat riscurile specifice.

Răspuns comun al Comisiei la punctele 61 și 62

Comisia este de acord cu faptul că ofertele „de calitate” reprezintă un element crucial pentru punerea în aplicare a Garanției pentru tineret.

Comisia promovează un set de criterii calitative pentru stagii (prin Recomandarea Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii) și pentru ucenicii (prin intermediul Alianței europene pentru ucenicii și al declarației aferente a Consiliului). Pentru locurile de muncă, Comisia monitorizează calitatea ocupării forței de muncă în cadrul semestrului european, acordând o atenție deosebită chestiunilor legate de tranzițiile de la școală la un loc de muncă și celor legate de segmentarea pieței forței de muncă.

În ceea ce privește calitatea locurilor de muncă pe piața deschisă, Comisia este de părere că orice evaluare a calității va depinde de situația pieței forței de muncă relevante, inclusiv de aspecte cum ar fi legislația muncii sau contextul economic actual.

Comisia va continua să stimuleze procesul de reflecție cu privire la ofertele „de calitate”, ținând seama de criteriile calitative menționate în Orientările pentru evaluarea YEI. În special, Comisia va anima o dezbatere privind conceptul de oferte „de calitate” în cadrul următoarei reuniuni a coordonatorilor naționali ai Garanției pentru tineret, va invita statele membre să discute noțiunea de ofertă „de calitate” în contextul activității EMCO, va analiza posibilitatea abordării ofertelor „de calitate” legate de Garanția pentru tineret în cadrul programului de învățare reciprocă (MLP) și va oferi orientări suplimentare privind ofertele „de calitate” în documentul cu întrebări frecvente (FAQ) referitoare la Garanția pentru tineret.

63

Comisia face trimitere la răspunsul său comun la punctele 61 și 62.

În plus, Comisia consideră că o aplicare coerentă a GT și o abordare „universală” nu este nici posibilă, nici conformă cu recomandarea Consiliului, care indică în mod clar că sistemele de garanții pentru tineret ar trebui să fie în conformitate cu circumstanțele locale, regionale și naționale.

Cu toate acestea, Comisia este de acord cu faptul că o punere în aplicare eficace a sistemelor de garanție pentru tineret este esențială. Abordarea bazată pe rezultate urmărită de către Comisie are numeroase avantaje în ceea ce privește evaluarea eficacității măsurilor în cadrul sistemelor de garanții pentru tineret, deoarece ia în considerare situațiile diverse ale piețelor forței de muncă și caracterul adecvat al ofertei propuse persoanei.

În această privință, Comisia este de părere că, în general, o ofertă este de calitate în cazul în care îi permite persoanei care beneficiază de aceasta să obțină o legătură durabilă cu piața forței de muncă. Cu alte cuvinte, aceasta nu este urmată de o reîntoarce la șomaj sau de inactivitate; astfel, o ofertă „de calitate” poate fi măsurată prin rezultatul său. Astfel cum s-a menționat anterior (a se vedea răspunsul comun la punctele 61 și 62), Comisia va continua să stimuleze procesul de reflecție în jurul ofertelor „de calitate”.

Comisia ia act de faptul că ofertele de ucenicii, stagii și cele de educație continuă, fie că sunt oferte care fac obiectul unor subvenții – cum ar fi cele finanțate în cadrul programelor YEI/FSE sau în cadrul programelor naționale –, fie că nu, sunt deja reglementate de standarde de calitate.

65

Comisia ar dori să sublinieze faptul că, pentru definirea unui cadru comun de monitorizare, era necesar un lung exercițiu de obținere a consensului. Acest lucru ar fi putut întârzia adoptarea recomandării Consiliului privind Garanția pentru tineret într-un moment critic, împiedicând astfel implementarea rapidă a sistemului.

68

Comisia ar dori să sublinieze faptul că rezultatele obținute în urma monitorizării sunt integrate în principalele documente adoptate de Comisia Europeană în contextul semestrului european (documente de lucru ale serviciilor Comisiei, analize aprofundate, propuneri de recomandări specifice pentru fiecare țară).

Comisia menține un dialog constant cu Parlamentul European cu privire la evoluțiile din cadrul semestrului european.

În plus, ca urmare a concluziilor Consiliului European din 27-28 iunie 2013, Comisia va prezenta un raport către Parlamentul European și Consiliu în 2016 privind implementarea Garanției pentru tineret și funcționarea YEI.

Răspuns comun al Comisiei la punctele 69 și 70

Comisia ia act de faptul că, la 3 decembrie 2014, în cadrul EMCO a avut loc o a doua examinare a progreselor înregistrate în implementarea sistemelor de garanție pentru tineret în 21 de state membre, cu concluzii pentru fiecare stat membru care a făcut obiectul examinării. Sunt prevăzute activități ulterioare în mai 2015. Toate examinările efectuate de EMCO în decembrie 2014 s-au concentrat în mare măsură asupra sistemelor de garanție pentru tineret în mod consecvent, în conformitate cu metodele de lucru aplicate tuturor statelor membre. Atât examinarea din mai, cât și cea din decembrie 2014, au fost invocate în cadrul următoarelor reuniuni ale EPSCO privind șomajul în rândul tinerilor și Garanția pentru tineret.

71

Cadrul de indicatori pentru monitorizarea Garanției pentru tineret a fost aprobat de EMCO la 22 septembrie 2014. Consiliul EPSCO a aprobat în decembrie 2014 principalele mesaje ale EMCO privind cadrul de indicatori pentru monitorizarea Garanției pentru tineret care fac apel la un puternic angajament politic în vederea depășirii obstacolelor existente în colectarea de date și a asigurării unui sistem solid de monitorizare a Garanției pentru tineret la nivelul UE și la nivel de stat membru, pe baza cadrului propus.

A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 65.

72

Comisia este de acord că angajamentul constant al statelor membre este necesar. În octombrie 2014, grupul privind indicatorii al EMCO a lansat colectarea-pilot de date privind GT. Obiectivul era de a verifica metodologia propusă pentru colectarea periodică de date administrative pentru monitorizarea implementării Garanției pentru tineret și de a evalua obstacolele cu care se confruntă statele membre și modul în care acestea pot fi depășite în scopul de a lansa colectarea periodică a datelor în iunie 2015. Până la data de 18 februarie, toate statele membre, cu excepția a trei dintre acestea, și-au trimis contribuțiile. Restul contribuțiilor sunt așteptate în curând.

73

Citirea tabloului de bord al principalilor indicatori sociali și de ocupare a forței de muncă este completată cu informațiile suplimentare derivate, printre altele, din monitorul performanței în materie de ocupare a forței de muncă (EPM) și cu evaluarea măsurilor de politică luate de statele membre.

Răspuns comun al Comisiei la punctele 74-76

Comisia subliniază faptul că elaborarea și adoptarea recomandărilor specifice fiecărei țări este înainte de toate un proces politic, în cadrul căruia, pe baza unor analize specifice fiecărei țări în documentele de lucru ale serviciilor Comisiei, Comisia face o propunere care este apoi revizuită printr-un proces de supraveghere multilaterală în cadrul comitetelor și grupurilor Consiliului și aprobată ulterior de Consiliul European.

Propunerile Comisiei de recomandări specifice fiecărei țări iau în considerare particularitățile situației fiecărei țări.

Caseta 7

Comisia consideră că recomandările, atât pentru Lituania, cât și pentru Italia, au luat în considerare în mod corespunzător particularitățile situației fiecărei țări.

77

Comisia ia act de faptul că, în ansamblu, procesul semestrului european conduce, pe termen mediu, la eforturi considerabile de reformă în statele membre.

80

Comisia consideră că YGIP prezentate de statele membre oferă deja, în majoritatea cazurilor, o imagine de ansamblu utilă a tuturor măsurilor legate de Garanția pentru tineret.

În plus, Comisia a instituit un sistem de monitorizare pentru Garanția pentru tineret. Reformele structurale sunt monitorizate prin semestrul european, inclusiv EMCO. Măsurile care vizează persoanele fizice vor fi monitorizate atât prin cadrul de indicatori pentru monitorizarea Garanției pentru tineret, cât și, în cazul măsurilor finanțate din YEI, prin acordurile relevante care sunt prevăzute la articolul 19 și în anexele I și II la Regulamentul privind FSE și dispozițiile RDC relevante legate de monitorizare și evaluare.

84

Indicatorii FSE pentru YEI care figurează în Anexa II au fost elaborați pentru a urma cât mai îndeaproape posibil indicatorii comuni din anexa I la FSE. În același timp, ei reflectă natura specifică a YEI.

84 Prima liniuță

În scopul asigurării unui rezultat de calitate pentru fondurile (YEI) furnizate, Comisia este interesată să măsoare rezultatele globale în ceea ce privește modificarea situației persoanei în cauză – și anume, de la situația de NEET în momentul înscrierii la operațiune până la o eventuală schimbare ca urmare a sprijinului YEI.

Garanția pentru tineret are propriile sale cerințe de monitorizare, ceea ce va permite urmărirea tipului de oferte prezentate în cadrul Garanției pentru tineret începând cu anul 2016.

84 A doua liniuță

Indicatorii YEI urmează logica și modelul de indicatorilor comuni ai FSE.

Monitorizarea ulterioară pentru foștii participanți la măsurile YEI reprezintă o sarcină suplimentară pentru participanți și pentru resursele administrative. Pentru unele dintre măsuri, o monitorizare obligatorie de o asemenea amploare ar putea fi considerată ca fiind costisitoare și excesivă. De asemenea, efectele observate după o perioadă prelungită reduc legătura de cauzalitate dintre observații și intervenții, diminuând valoarea adăugată a acestor observații.

Cu toate acestea, statele membre pot decide să prevadă, pe lângă monitorizarea obligatorie, indicatori suplimentari pe termen mai lung, de exemplu repetarea sondajului după 6 luni. De asemenea, statele membre au obligația de a realiza evaluări ale impactului, care vor oferi detalii privind efectele pe termen lung ale intervențiilor, cum ar fi diferențele de venit pentru anul următor și indicatori similari în plus față de indicatorii prezentați în anexa II.

84 A treia liniuță

Ori de câte ori un stat membru a precizat, în programul operațional, că intenționează să extindă grupul-țintă la persoanele cu vârsta sub 30 ani, Comisia a solicitat ca statul membru să includă noi indicatori specifici fiecărui program pentru a acoperi grupa de vârstă 25-29 de ani.

Indicatorii de rezultat nu sunt specifici vârstei ca atare și nu acoperă toate grupele de vârstă, cum ar fi 15-18 ani etc. Cu toate acestea, Comisia solicită statelor membre să includă indicatorii de realizare a YEI specifici programului, referitori la grupa de vârstă 25-29 de ani, în cazul în care acestea decid să includă această grupă de vârstă. Acești indicatori vor permite evaluarea eficacității intervențiilor atunci când sunt asociați cu indicatorii de rezultat ai YEI incluși în anexa II.

Concluzii și recomandări

87

A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 37.

89

Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 47.

Comisia ia act de faptul că recomandarea Consiliului nu stabilește o modalitate specifică de implementare de către statele membre a Garanției pentru tineret (de exemplu, ocuparea forței de muncă, educația continuă, ucenicia sau un stagiu), deoarece aceasta va depinde de situația națională (și anume, de numărul de NEET, de structura NEET). Obiectivul și proiectarea sprijinului specific influențează costurile și beneficiile și fac dificilă estimarea anticipată a costurilor și beneficiilor tuturor opțiunilor posibile.

Cu toate acestea, Comisia este de acord că ar putea exista riscul ca finanțarea totală să nu fie adecvată pentru punerea în aplicare a sistemelor de garanție pentru tineret și a încurajat statele membre să acorde prioritate în bugetele lor naționale măsurilor de încadrare în muncă a tinerilor.

De asemenea, ar trebui reamintit faptul că sprijinul acordat GT prin intermediul fondurilor UE depășește măsurile directe ale YEI și FSE pentru formarea tinerilor și pentru măsurile privind ocuparea forței de muncă. FSE sprijină, de asemenea, modernizarea serviciilor de pe piața muncii, activitățile independente, educația și măsurile de incluziune socială – care sprijină parțial, de asemenea, ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor din punctul de vedere al reformei structurale.

Recomandarea 1

Comisia ia act de recomandarea adresată statelor membre și ar saluta într-adevăr, în unele cazuri, o mai bună imagine de ansamblu asupra costului estimat al tuturor măsurilor planificate de combatere a șomajului în rândul tinerilor.

Modelul elaborat de Comisie a solicitat statelor membre să furnizeze informații cu privire la sursele de finanțare din partea UE, naționale, regionale/locale, din partea angajatorilor și alte surse de finanțare, încurajând astfel statele membre să ofere informații complete privind costurile și sursele de finanțare globale ale unei Garanții pentru tineret (inclusiv privind deficitele de finanțare).

Din cele 28 de state membre, 19 au furnizat informațiile respective (cu grade diferite de detaliere).

90

Comisia consideră că o aplicare coerentă a GT și o abordare „universală” nu este nici posibilă, nici conformă cu recomandarea Consiliului, care indică în mod clar că sistemele de garanții pentru tineret ar trebui să fie în conformitate cu circumstanțele locale, regionale și naționale.

Comisia este de acord cu faptul că o punere în aplicare eficace a sistemelor de garanție pentru tineret este esențială. Abordarea bazată pe rezultate urmărită de către Comisie are numeroase avantaje în ceea ce privește evaluarea eficacității măsurilor în cadrul sistemelor de garanții pentru tineret, deoarece ia în considerare situațiile diverse ale piețelor forței de muncă și caracterul adecvat al ofertei propuse persoanei.

În această privință, Comisia este de părere că, în general, o ofertă este de calitate în cazul în care îi permite persoanei care beneficiază de aceasta să obțină o legătură durabilă cu piața forței de muncă. Cu alte cuvinte, aceasta nu este urmată de o reîntoarce la șomaj sau de inactivitate; astfel, o ofertă „de calitate” poate fi măsurată prin rezultatul său.

Comisia ia act de faptul că ofertele de ucenicii, stagii și cele de educație continuă, fie că sunt oferte care fac obiectul unor subvenții – cum ar fi cele finanțate în cadrul programelor YEI/FSE sau în cadrul programelor naționale –, fie că nu, sunt deja reglementate de standarde de calitate.

În acest sens, Comisia promovează un set de criterii calitative pentru stagii (prin Recomandarea Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii) și pentru ucenicii (prin intermediul Alianței europene pentru ucenicii și al declarației aferente a Consiliului). Pentru locurile de muncă, Comisia monitorizează calitatea ocupării forței de muncă în cadrul semestrului european, acordând o atenție deosebită chestiunilor legate de tranzițiile de la școală la un loc de muncă și celor legate de segmentarea pieței forței de muncă.

În ceea ce privește calitatea locurilor de muncă pe piața deschisă, Comisia ia act de faptul că orice evaluare a calității va depinde de situația pieței forței de muncă relevante, inclusiv de aspecte cum ar fi legislația muncii sau contextul economic actual.

Recomandarea 2

Comisia acceptă recomandarea și o consideră ca fiind parțial pusă în aplicare, în special prin Recomandarea Consiliului privind un Cadru de calitate pentru stagii, prin Alianța europeană pentru ucenicii și declarația aferentă a Consiliului, precum și prin monitorizarea calității ocupării forței de muncă în cadrul semestrului european.

În ceea ce privește promovarea criteriilor calitative, Comisia va continua să stimuleze procesul de reflecție cu privire la ofertele „de calitate”, ținând seama de criteriile calitative menționate în Orientările pentru evaluarea YEI. În special, Comisia: va anima o dezbatere privind conceptul de oferte „de calitate” în cadrul următoarei reuniuni a coordonatorilor naționali ai Garanției pentru tineret, va invita statele membre să discute noțiunea de ofertă „de calitate” în contextul activității EMCO, va analiza posibilitatea abordării ofertelor „de calitate” legate de Garanția pentru tineret în cadrul programului de învățare reciprocă (MLP) și va oferi orientări suplimentare privind ofertele „de calitate” în documentul cu întrebări frecvente (FAQ) referitoare la Garanția pentru tineret (GT).

Comisia observă că evaluările ex post vor furniza dovezi privind calitatea ofertelor de locuri de muncă, astfel cum se recomandă în orientările pentru evaluarea YEI.

91

Comisia monitorizează implementarea Garanției pentru tineret în cadrul semestrului european, inclusiv prin intermediul unor reuniuni bilaterale cu statele membre și prin intermediul unor misiuni de anchetă.

Participând la Comitetul pentru ocuparea forței de muncă (EMCO) – în pregătirea deliberărilor Consiliului– Comisia contribuie, de asemenea, la supravegherea multilaterală a implementării Garanției pentru tineret. EMCO a efectuat revizuiri specifice ale supravegherii multilaterale în acest sens o dată în 2013 și de două ori în 2014. Atât examinarea din mai, cât și cea din decembrie 2014, au fost invocate în cadrul următoarelor reuniuni ale EPSCO privind șomajul în rândul tinerilor și Garanția pentru tineret.

Comisia propune, după caz, recomandări specifice fiecărei țări adresate statelor membre. Concluziile revizuirilor multilaterale ale EMCO sunt integrate în negocierile finale privind recomandările specifice fiecărei țări.

La 22 septembrie 2014, EMCO a aprobat un cadru de indicatori pentru monitorizarea Garanției pentru tineret, bazat pe indicatori la nivel macroeconomic, de implementare și de monitorizare care, împreună, vor urmări să ofere o imagine globală a impactului sistemelor de garanții pentru tineret asupra situației pe piața muncii a tinerilor din întreaga Europă. În prezent, datele administrative necesare pentru „nivelul de implementare” sunt testate prin intermediul unui exercițiu-pilot de colectare de date în toate cele 28 de state membre, colectarea periodică a datelor urmând să înceapă în 2015. Consiliul EPSCO a aprobat la 11 decembrie 2014 principalele mesaje referitoare la cadrul de indicatori, subliniind angajamentul politic al statelor membre pentru furnizarea datelor necesare.

Măsurile care vizează persoanele fizice vor fi monitorizate atât prin cadrul de indicatori pentru monitorizarea Garanției pentru tineret, cât și, în cazul măsurilor finanțate din YEI, prin acordurile relevante care sunt prevăzute la articolul 19 și în anexele I și II la Regulamentul privind FSE și dispozițiile RDC relevante legate de monitorizare și evaluare. În ceea ce privește în mod specific YEI, Comisia a stabilit un cadru pentru monitorizarea acțiunilor YEI implementate în cadrul GT, prin stabilirea de indicatori comuni în Regulamentul FSE.

Recomandarea 3

Comisia acceptă recomandarea și o consideră ca fiind parțial pusă în aplicare prin cadrul de indicatori, astfel cum a fost aprobat de Consiliul EPSCO, prin acordurile relevante care sunt prevăzute la articolul 19 și în anexele I și II la Regulamentul privind FSE și dispozițiile RDC relevante legate de monitorizare și evaluare în cazul măsurilor finanțate din YEI și prin angajamentul său de a raporta cu privire la implementarea Garanției pentru tineret către Parlamentul European și Consiliu în 2016.

Activitățile de monitorizare vor fi integrate în evaluarea Comisiei privind implementarea Garanției pentru tineret în cadrul viitoarelor semestre europene. Ele vor fi cuprinse, de asemenea, în raportul Comisiei din 2016 privind implementarea Garanției pentru tineret, care va fi prezentat oficial Parlamentului European și Consiliului prin mijloacele corespunzătoare.

1Documentul de lucru al serviciilor Comisiei Europene, SWD(2012) 409 final, p. 4.

QJ-AB-15-002-RO-E  ISSN 1977-5806

Șomajul în rândul tinerilor reprezintă o provocare majoră pentru statele membre din UE. În acest context, o inițiativă intitulată „Garanția pentru tineret” a fost lansată de Consiliul European în 2013. În cadrul acestei inițiative, toți tinerii sub 25 de ani ar trebui să primească o ofertă „de calitate” de angajare, de continuare a educației, de intrare în ucenicie sau de efectuare a unui stagiu în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la momentul în care nu mai participă la o formă de învățământ formal. Garanția va fi finanțată parțial de la bugetul UE, impunându-se și o finanțare națională complementară.
În cadrul acestui raport, Curtea a evaluat dacă statele membre au primit din partea Comisiei un sprijin prompt și adecvat la elaborarea planurilor de implementare a Garanției pentru tineret. Curtea a examinat de asemenea dacă puteau fi identificate riscuri potențiale în ceea ce privește implementarea eficace a Garanției pentru tineret.