EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete. Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).

Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015

Print | ISBN 978-92-872-2191-9 | ISSN 1831-0931 | doi:10.2865/837811 | QJ-AB-15-003-SK-C
PDF | ISBN 978-92-872-2170-4 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/4032 | QJ-AB-15-003-SK-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2185-8 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/843682 | QJ-AB-15-003-SK-E

© Európska únia, 2015

Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ

Bezplatné publikácie:

•jeden kus:
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•viac kusov alebo plagátov/máp:
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).

(*)Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).

Platené publikácie:

•prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

SK
2015

Č. 04

Osobitná správa

Technická pomoc:
aký je jej prínos pre
poľnohospodárstvo
a rozvoj vidieka?

(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)

Audítorský tím

V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.

Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora I, ktorej predsedá členka EDA Rasa Budbergytė a ktorá sa špecializuje na výdavkové oblasti ochrany a riadenia prírodných zdrojov. Audit sa vykonal pod vedením členky EDA Kersti Kaljulaid, ktorej podporu poskytol Helder Faria Viegas, vedúci oddelenia; Csaba Bartos, vedúci tímu; Blanka Happach, zástupkyňa vedúceho tímu; Maciej Szymura, audítor; Carlos Sanchez Rivero, audítor; Roberto Resegotti, audítor; Tom Everett, pomocník pri vypracovaní správy.

Zľava doprava: B. Happach, R. Resegotti, Cs. Bartos, M. Szymura, K. Kaljulaid, C. Sanchez Rivero, T. Everett, H. Faria Viegas.

Obsah

Skratky

Zhrnutie

Úvod

Čo je technická pomoc?

Nedávna história technickej pomoci v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka

Pravidlá a nariadenia

Výška rozpočtu a výdavkov

Rozsah auditu, ciele a prístup

Rozsah a ciele auditu

Audítorský prístup

Pripomienky

Ako sa skutočne vynakladajú finančné prostriedky na technickú pomoc?

Problém s jasnosťou

V Komisii posun smerom k administratívnym nákladom

V členských štátoch dôraz na mzdové náklady

Sú náklady oprávnené?

Istá formálna neoprávnenosť v Komisii

Častejšie problémy v členských štátoch

Nakoľko vhodný je rámec výkonnosti pre technickú pomoc?

Zlé plánovanie a posudzovanie potrieb

Ciele ďaleko od toho, aby boli SMART

Obmedzené monitorovanie a hodnotenie

Dosah nevhodného rámca výkonnosti

Vytváranie sietí: potenciál pre účinný rámec výkonnosti

Závery a odporúčania

Príloha
—
Finančné plánovanie technickej pomoci v rozvoji vidieka v rokoch 2007 – 2013 a 2014 – 2020

Odpoveď Komisie

Skratky

SPP: spoločná poľnohospodárska politika

SRMH: spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie

EPFRV: Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka

EPFZ: Európsky poľnohospodársky záručný fond

EPUZF: Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond – predchodca (1962 – 2006) EPZF a EEPFRV

ENRD: Európska sieť pre rozvoj vidieka

PRV: program rozvoja vidieka

SAPARD: špeciálny predvstupový program pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka – nástroj zriadený na pomoc kandidátskym krajinám (2000 – 2006) s potrebnými štrukturálnymi úpravami v oblasti poľnohospodárstva a vidieka pred vstupom do EÚ

Zhrnutie

I

Technická pomoc sa tradične týka poskytovania odborných znalostí a financovania s cieľom podporiť ministerstvá vlád v realizácii programov prepojených na ciele politiky. V oblasti politiky EÚ Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka má technická pomoc podobu financovania samostatných oblastí spoločnej poľnohospodárskej politiky – EPZF (prvý pilier) a EPFRV (druhý pilier). Výdavky by mali prispieť k rozvoju administratívnych kapacít a realizácii programov v rámci týchto dvoch pilierov Komisiou a členskými štátmi.

II

Dvor audítorov vykonal audit využívania technickej pomoci v poľnohospodárstve a rozvoji vidieka v období rokov 2007 – 2013. Do konca roka 2013 Komisia a členské štáty vynaložili polovicu ich rozpočtu na technickú pomoc vo výške 1,8 mld. EUR v tejto oblasti politiky, pričom zvyšok je k dispozícii na čerpanie do konca roka 2015.

III

Audit bol zameraný na riadenie technickej pomoci a jej prínos k hlavným cieľom politiky. V rámci auditu sa preskúmalo, ktoré činnosti boli podporené z technickej pomoci v Komisii a členských štátoch, či boli deklarované náklady oprávnené a či opatrenia na meranie výkonnosti technickej pomoci boli vhodné a účinné.

IV

Dvor audítorov zistil, že Komisia a členské štáty naplno využili výhody pružnosti nariadení v tejto oblasti. Slobodná voľba však viedla k nedostatočnej dôslednosti cieľov financovania a možností jeho využitia. V kontrolovanom období nastal posun od „budovania kapacít“ k chápaniu technickej pomoci ako podpory oprávnených administratívnych nákladov, napr. mzdových nákladov a nákladov na údržbu IT. Využívanie technickej pomoci týmto spôsobom nastoľuje otázku konkrétneho prínosu k všeobecným cieľom programov.

V

Ďalší dôsledok nedostatočne normatívneho prístupu Komisie k využitiu technickej pomoci sa nachádza v oblasti oprávnenosti. Keďže administratívne náklady sa často zdieľajú medzi prvým a druhým pilierom, môže dôjsť k zmätku pri správnom pridelení výdavkov ku konkrétnemu fondu. Tento problém vznikol najmä v členských štátoch, ktoré zväčša nemajú žiadny nárok na spolufinancovanie z technickej pomoci v rámci prvého piliera. Skutočnosť, že administratívne náklady sú oprávnené len v rámci druhého piliera alebo (na úrovni Komisie) musia byť rozdelené medzi tieto dva piliere, znamená zložité administratívne postupy na odôvodnenie spôsobu pridelenia, pričom tieto postupy sa neuplatňujú vždy primerane.

VI

Využitie celého financovania SPP sa riadi požiadavkami týkajúcimi sa záruk vhodnosti výdavkov prostredníctvom rámca pre monitorovanie a hodnotenie. Vzhľadom na to, že technická pomoc sa zväčša netýka prevádzkových činností, bola vyradená z tohto rámca. V dôsledku toho došlo k obmedzeniu transparentnosti a povinnosti zodpovedať sa a nie je možné povedať, či sa zdroje technickej pomoci využívajú účinne a efektívne. Taktiež existuje riziko, že odklon financovania od opatrení na budovanie kapacít prepojených na hlavné ciele financovania bude penalizovať konečných príjemcov – konkrétnejšie, kvôli štruktúre spolufinancovania v chudobnejších regiónoch EÚ.

VII

Dvor audítorov dospel k celkovému záveru, že pre chýbajúci vhodný rámec výkonnosti pre výdavky technickej pomoci v poľnohospodárstve a rozvoji vidieka ani Komisia, ani členské štáty nedokážu preukázať, nakoľko technická pomoc prispela k všeobecným politickým cieľom SPP.

Dvor audítorov preto vydáva nasledujúce odporúčania:

οKomisia by mala objasniť rozsah a uplatňovanie technickej pomoci členskými štátmi v oblasti rozvoja vidieka. Konkrétne by mala objasniť rozdiel medzi prevádzkovými výdavkami/„budovaním kapacít“ a oprávnenými administratívnymi nákladmi/„rozpočtovou podporou“, najmä pokiaľ ide o mzdové náklady. Takéto objasnenie by zvýšilo transparentnosť spôsobov využitia financovania. Komisia by mala dôkladne monitorovať vykonávanie TP členskými štátmi.

οKomisia by mala taktiež prijať primerané opatrenia, aby zabezpečila, že sa všeobecné administratívne výdavky, napríklad na bežnú údržbu IT, nebudú účtovať v rozpočtových riadkoch technickej pomoci.

οKomisia by mala v budúcnosti požadovať od členských štátov, aby vykazovali administratívne náklady/„rozpočtovú podporu“ na rozvoj vidieka samostatne, aby bolo transparentnejšie, že táto časť financovania TP sa vynakladá na takúto podporu.

οKomisia a členské štáty by mali zaviesť vhodný rámec výkonnosti na financovanie technickej pomoci. Konkrétne potreby technickej pomoci Komisie a členských štátov by sa mali primerane posúdiť a mal by byť zavedený mechanizmus na stanovenie cieľov a meranie pokroku pri ich dosahovaní.

Úvod

Čo je technická pomoc?

01

Technická pomoc (TP) sa v medzinárodnom kontexte vymedzuje ako „poskytnutie know-how v podobe zamestnancov, školení, nákladov na výskum a súvisiacich nákladov“¹. Poskytuje sa vo všeobecnosti v rámci rozvojovej pomoci OECD, OSN a iných medzinárodných organizácií prostredníctvom odborných znalostí a poradenstva s cieľom pomôcť štátom s rozvojovými programami.

02

Pre EÚ je poskytovanie špecifických odborných znalostí charakteristikou opatrení technickej pomoci v oblasti externej podpory rozvojových krajín a iných nečlenských štátov. Komisia takisto poskytuje TP formou financovania tromi inými hlavnými spôsobmi:

οpokrýva náklady výkonných agentúr zriadených na riadenie projektov a programov v špecifických, ako aj prierezových oblastiach politiky;

οzaviedla okruhy financované z prevádzkového rozpočtu² pre svoje generálne riaditeľstvá na prevádzku, riadenie a koordináciu programov v špecifických oblastiach politiky;

οspolufinancuje využívanie TP členskými štátmi v súvislosti s fondmi EÚ (napr. EPFRV, EFF, výdavky na súdržnosť, EFRR) na uľahčenie realizácie vnútroštátnych a regionálnych programov alebo činností.

03

Táto audítorská správa sa týka posledných dvoch oblastí výdavkov, teda spôsobu, ako sa financovanie TP využíva v oblasti politiky „Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka“.

04

Kategóriami nákladov financovanými týmto spôsobom sú zvyčajne vypracovanie štúdií a hodnotiacich správ, organizovanie zasadnutí a seminárov, školenia a služby externých odborníkov. Financovať sa však môžu aj náklady na zamestnancov, náklady na rozvoj a údržbu IT, informačné a propagačné činnosti a vytváranie sietí. Výdavky by sa mali vzťahovať na konkrétne programy a mali by prispieť k všeobecným politickým cieľom rozvoja administratívnych kapacít a realizácie programov.

Nedávna história technickej pomoci v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka

05

Pravidlá využívania technickej pomoci v poľnohospodárstve nie sú rovnaké pre prvý pilier SPP (trhové opatrenia a priama pomoc prostredníctvom EPZF) a druhý pilier (podpora rozvoja vidieka prostredníctvom EPFRV).

06

V rokoch 2000 až 2004 jediné spolufinancovanie TP, ktoré mali členské štáty k dispozícii v oblasti rozvoja vidieka, pochádzalo z Usmerňovacej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF). Miera podpory bola pomerne nízka (1 % celkového financovania) a Komisia dôkladne dohliadala nad spôsobom využitia financovania TP.

07

V programovom období 2000 – 2006 bola desiatim kandidátskym krajinám strednej a východnej Európy³ ponúknutá technická pomoc v poľnohospodárstve prostredníctvom programu SAPARD. Bol to jeden z troch štrukturálnych programov (ďalšími boli Phare a ISPA), ktorý sa týkal budovania inštitucionálnych, dopravných, environmentálnych a poľnohospodárskych kapacít s cieľom pripraviť administratívu na členstvo v EÚ. Tieto tri programy mali rovnaké pravidlá týkajúce sa implementácie a oprávnenosti TP. V prípade programu SAPARD EÚ kryla všetky náklady na TP, ktoré vznikli jednotlivým krajinám na základe iniciatívy Komisie pri priemernej miere 3 % ročného financovania.

08

Od roku 2004 osem krajín programu SAPARD, ktoré v tom roku vstúpili do EÚ, mohli využívať nové prechodné opatrenia vrátane dodatočných zdrojov na TP zo Záručnej sekcie EPUZF s cieľom pomôcť im posilniť administratívne kapacity na efektívne riadenie ich programov rozvoja vidieka (PRV).

09

V období rokov 2007 – 2013, na ktoré sa hlavne zameriava táto správa, sa prepojenie so štrukturálnymi výdavkami prerušilo a financovanie (vrátane zložky TP) v poľnohospodárstve a rozvoji vidieka sa riešilo samostatne prostredníctvom právnych predpisov pre konkrétnu oblasť politiky. Hoci to neznamenalo veľké zmeny v pravidlách pre prvý pilier, došlo k značnému vývoju v prístupe k využívaniu TP v druhom pilieri. Príslušné právne predpisy sú opísané v nasledujúcej časti.

10

Jednou pozoruhodnou zložkou plánovania TP, ktorá bola zavedená na roky 2007 – 2013, bola požiadavka vytvárania sietí v rozvoji vidieka, a to na vnútroštátnej úrovni⁴ aj v celej EÚ⁵. Hoci vytváranie sietí predstavovalo len malú časť prídelu EPFRV na technickú pomoc, bolo dôležitým doplnkom, pretože sa ním vytvoril celoeurópsky rámec, do ktorého sa zapojilo mnoho rôznych potenciálnych partnerov.

Pravidlá a nariadenia

11

Na roky 2007 – 2013 sa kľúčové odkazy na technickú pomoc v poľnohospodárstve a rozvoji vidieka objavili vo viac než jednom nariadení EÚ⁶. V rámci prvého piliera bolo spolufinancovanie TP členských štátov povolené len pre niekoľko režimov⁷, ktoré spolu predstavovali menej než 5 % rozpočtu EPZF. Okrem toho sa v článku 13 nariadenia o financovaní SPP explicitne uvádzalo: „Výdavky týkajúce sa administratívnych a personálnych nákladov, vynaložené členskými štátmi a prijímateľmi pomoci z EPZF, nehradí fond.“ V protiklade s týmito obmedzeniami nebola stanovená maximálna výška pre využitie financovania TP Komisiou v rámci prvého piliera.

12

V rozvoji vidieka schválené pravidlá umožňovali Komisii využiť najviac 0,25 % ročného prídelu EPFRV na financovanie činností TP. Tieto sa uvádzali ako „opatrenia na prípravu, monitorovanie, správnu podporu, hodnotenie a kontrolu“⁸. Členským štátom bola zverená plná zodpovednosť za ich vlastný rozpočet na TP, ktorý bol stanovený maximálne na 4 % celkovej sumy pre každý PRV a mal sa vynaložiť na „prípravné, riadiace, monitorovacie, hodnotiace, informačné a kontrolné činnosti v rámci pomoci programu“⁹. V rámci týchto limitov mohli členské štáty aj Komisia slobodne určiť, koľko vyčlenia na technickú pomoc a ktoré projekty/činnosti sa mohli financovať.

13

Komisia nenavrhla nijaké veľké zmeny v zásadách financovania TP v súčasnom programovom období (2014 – 2020), či už v rozvoji vidieka, alebo vo všeobecnej oblasti poľnohospodárstva. Zatiaľ sa má plánovaný objem výdavkov na TP členských štátov aj Komisie zvýšiť (pozri prílohu).

Výška rozpočtu a výdavkov

14

V hlave 05 rozpočtu EÚ (Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka) sú rozpočtové prostriedky na výdavky TP zaznamenané v prevádzkových¹⁰ aj administratívnych riadkoch¹¹.

15

V tabuľke je uvedený prehľad technickej pomoci v poľnohospodárstve a rozvoji vidieka v rokoch 2007 – 2013.

16

Do konca programového obdobia Komisia nevyčerpala svoje záväzky na TP pre prvý a druhý pilier. Suma vyčlenená v rámci druhého piliera bola 0,19 % celkového rozpočtu EPFRV, výrazne nižšia než povolený strop, a do konca roka 2013 sa vyčerpala len približne štvrtina tohto prídelu. Situácia bola podobná v členských štátoch, v ktorých priemerná suma plánovaná pre druhý pilier bola nižšia než 1,9 % celkového rozpočtu na rozvoj vidieka, zatiaľ čo priemerné plnenie bolo okolo 0,8 % ku koncu roka 2013 – oba údaje boli opäť výrazne nižšie než 4 % strop. Keďže sa však do účtovníctva môžu zahrnúť náklady vzniknuté do roku 2015 (pravidlo „n + 2“), konečné miery plnenia všetkých rozpočtov môžu byť oveľa vyššie.

Tabuľka

Prehľad výdavkov na TP v rámci prvého a druhého piliera

(mil. EUR)
Oblasť politiky | Režim | Príjemca | Strop (%) | Rozpočtový plán TP (záväzky) 2007 – 2013 | Finančné plnenie 2007 – 2013
Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka | prvý pilier | KOM | nevzťahuje sa | 73,5 | 54,4
ČŠ | nevzťahuje sa | nie sú k dispozícii konsolidované údaje
druhý pilier | KOM | 240,6 (0,25 %) | 188,0 | 47,9
ČŠ | 3 849,5 (4 %) | 1 513,0 | 788,4
SPOLU poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka | 1 774,5 | 890,8

Poznámka: Všetky údaje sú zaokrúhlené.

Zdroj: EDA na základe všeobecného rozpočtu EÚ a údajov poskytnutých Komisiou.

1Definícia OECD v smernici štatistického výkazníctva DAC, 12. november 2010, odseky 47 až 48.

2Keďže je Komisia jedinou inštitúciou EÚ s prevádzkovým rozpočtom, ona sama zodpovedá za financovanie, implementáciu a dohľad nad financovaním TP na úrovni EÚ.

3Všetky krajiny, ktoré pristúpili v rokoch 2004 a 2007 okrem Cypru a Malty.

4Prostredníctvom „národných vidieckych sietí“.

5Prostredníctvom Európskej siete pre rozvoj vidieka.

6Hlavné ustanovenia na roky 2007 – 2013 boli v článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní SPP (nariadenie o financovaní SPP) (Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 1), článok 66 nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (nariadenie o EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1) a články 40 až 41a nariadenia Komisie (ES) č. 1974/2006 z 15. decembra 2006, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 368, 23.12.2006, s. 15). Podobne ako nariadenie o rozpočtových pravidlách z roku 2002 (nariadenie Rady č. 1605/2002) boli tieto predpisy zrušené a nahradené.

7Napríklad opatrenia týkajúce sa vína a včelárstva, program podpory konzumácie ovocia v školách a program POSEI pre najvzdialenejšie regióny.

8Článok 66 ods. 1 nariadenia o EPFRV.

9Článok 66 ods. 2 nariadenia o EPFRV.

10Kapitoly 05 02 a 05 03 pre špecifické režimy v rámci prvého piliera; kapitola 05 04 pre druhý pilier. Niektoré zložky výdavkov TP sú taktiež začlenené do kapitoly 05 08, ktorá zoskupuje koordinačné činnosti všeobecnej politiky SPP – t. j. tie, ktoré idú nad rámec špecifickej programovej oblasti.

11Článok 05 01 04 (výdavky na podporu). Hoci sú klasifikované ako administratívne rozpočtové prostriedky, náklady tejto povahy sa účtujú v prevádzkových výdavkoch programov, na ktoré prispievajú. Hlavné je, že musia byť prepojené buď s EPZF, alebo EPFRV. Ďalšia časť kapitoly 05 01 (administratívne výdavky) je taktiež relevantná pre tento audit. Ide o „ostatné výdavky na riadenie“ (položka 05 01 02 11), rozpočtový riadok používaný na financovanie činností, ktoré sú síce veľmi podobné prevádzkovej TP, avšak netýkajú sa konkrétne programu, a preto sa na ne nevzťahujú tieto nariadenia.

Rozsah auditu, ciele a prístup

Rozsah a ciele auditu

17

Dvor audítorov preskúmal využívanie finančných prostriedkov technickej pomoci v poľnohospodárstve a rozvoji vidieka v programovom období 2007 – 2013. Audit sa zameral na správnosť, účinnosť a efektívnosť financovania na úrovni Komisie a členských štátov.

18

Téma auditu bola vybraná čiastočne z dôvodu rôznorodosti technickej pomoci (ako prierezovej oblasti výdavkov), ktorá sa objavuje v niekoľkých rozpočtových riadkoch (bod 14) a napokon pre ktorú neexistuje jediná jasná definícia v príslušných právnych predpisoch.

19

Cieľom auditu bolo posúdiť, ako dobre bola technická pomoc riadená a či prispela k hlavným cieľom poľnohospodárstva a politiky rozvoja vidieka. Konkrétne sme preskúmali:

οktoré činnosti sa financovali z finančných prostriedkov TP (pozri body 24 až 51);

οči náklady deklarované na technickú pomoc boli oprávnené (body 52 až 59);

οči opatrenia na meranie výkonnosti technickej pomoci boli primerané a účinné (body 60 až 82);

Audítorský prístup

20

Hlavná audítorská práca zahŕňala kontroly na Generálnom riaditeľstve pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka Európskej komisie (GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka) a piatich členských štátov (Taliansko, Litva, Maďarsko, Rakúsko a Poľsko) využívajúce financovanie TP v poľnohospodárstve a rozvoji vidieka. Tieto krajiny boli vybrané, pretože spolu predstavovali viac než 50 % výdavkov na TP v kontrolovanom období.

21

Naše zistenia sú založené na informáciách získaných z kontrol a prieskumu regionálnych a vnútroštátnych orgánov v 27 členských štátoch. Z 92 takýchto orgánov odpovedalo na prieskum 50, hoci nie vždy úplne a veľmi podrobne. Tento prieskum a kontroly krajín poskytli informácie približne o 76 % všetkých výdavkov na TP plánovaných v rozvoji vidieka ku koncu roka 2013.

22

V piatich vybraných členských štátoch audítori navštívili hlavných príjemcov financovania TP – ministerstvá pôdohospodárstva, platobné agentúry a ďalšie orgány poverené realizáciou opatrení rozvoja vidieka. Taktiež sa zúčastnili na zasadnutiach s ďalšími zúčastnenými stranami, napr. so zástupcami združení poľnohospodárov, poľnohospodárskych komôr, MVO a inými členmi národných vidieckych sietí. Napokon audítori preskúmali 20 projektov GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka financovaných z rozpočtu TP a 91 projektov TP v piatich členských štátoch.

23

Vzhľadom na zákaz administratívnych výdavkov v rámci EPZF v článku 13 (pozri bod 11) a chýbajúce konsolidované údaje o veľmi nízkom počte povolených prípadov TP v prvom pilieri sa audit v členských štátoch zameral na výdavky na rozvoj vidieka (druhý pilier). Financovanie TP pre kandidátske krajiny EÚ bolo vyčlenené z tohto auditu vzhľadom na minimálne príslušné výdavky (len 0,3 mil. EUR v celom programovom období).

Pripomienky

Ako sa skutočne vynakladajú finančné prostriedky na technickú pomoc?

24

Pred rokom 2007 sa financovanie TP v rámci SPP využívalo zásadne na činnosti budovania kapacít a administratívne náklady v členských štátoch boli jednoznačne vylúčené z akejkoľvek podpory¹². V súčasnosti je rozsah financovania TP dostatočne pružný na pokrytie rôznych potrieb rozvoja administratívnych kapacít. Zabezpečenie pružnosti by však nemalo znamenať stratu tradičného chápania technickej pomoci, prípadne toho, ako sa má financovanie využívať v praxi. Navyše ak sa má zabezpečiť, aby financovanie TP poskytovalo pridanú hodnotu, nemalo by nahrádzať administratívne výdavky, ktoré by aj tak vznikli vnútroštátnym správnym orgánom alebo orgánom EÚ pri ich každodennom riadení systémov verejnej podpory.

25

Hoci sa v súčasných pravidlách vo všeobecnosti nezakazuje financovanie administratívnych nákladov z TP, Dvor audítorov zastáva názor, že takéto využitie by malo byť plne odôvodnené a transparentné. V tejto súvislosti sme preskúmali, ako sa finančné prostriedky na TP vyplácajú a či existuje spoločná, jasná definícia využitia, ktorá zabezpečí pridanú hodnotu podporovaných činností.

Problém s jasnosťou

26

V právnych predpisoch EÚ sa jediná oficiálna definícia technickej pomoci objavuje v kontexte verejného obstarávania zo všeobecného rozpočtu: „[…] činnosti zamerané na podporu a budovanie kapacít, ktoré sú nevyhnutné z hľadiska realizácie programu alebo akcie, a to najmä činnosti v oblasti prípravy, riadenia, monitorovania, hodnotenia, auditu a kontroly“¹³. Pred rokom 2013 takáto definícia neexistovala nikde v nariadení o rozpočtových pravidlách a ani v nariadeniach, ktoré boli právnym základom SPP v rokoch 2007 – 2013.

27

V kontrolovanom období bol pojem TP začlenený do „ďalšieho financovania“ „prípravy, monitorovania, administratívnej a technickej podpory, hodnotenia, auditu a kontroly potrebných na vykonávanie spoločnej poľnohospodárskej politiky vrátane rozvoja vidieka“ (článok 5 nariadenia o financovaní SPP)¹⁴. V tomto zozname je pozoruhodné vynechanie „budovania kapacít“. Znovu sa objavuje dvakrát – zakaždým mierne odlišne – v článku 66 nariadenia o EPFRV v súvislosti s financovaním TP v rozvoji vidieka Komisiou, resp. členskými štátmi (pozri bod 12). Tam sa objavuje ako nekonkrétny pojem „administratívna podpora“ alebo „riadenie“, čo umožňuje, aby sa technická pomoc v prípade potreby použila na administratívne náklady. Pod podmienkou, že existuje prepojenie na program, zodpovedné orgány majú v zásade právomoc využiť financovanie TP akýmkoľvek spôsobom, ktorý si zvolia.

28

Chýbajúca jasná a reštriktívna definícia zabraňuje stanoveniu cieľov a merateľných cieľov, a tak znižuje stupeň povinnosti zodpovedať sa. Znejasnením rozdielu medzi prevádzkovými a administratívnymi nákladmi sa taktiež poškodzuje rozpočtová transparentnosť. Napokon väčšia sloboda voľby viedla k nedostatočnej dôslednosti cieľov financovania a možností jeho využitia.

V Komisii posun smerom k administratívnym nákladom

29

V nariadeniach sa nestanovuje horný strop pre Komisiu na využívanie financovania TP v rámci prvého piliera. Pre druhý pilier je disponibilná suma ohraničená 0,25 % celkového prídelu EPFRV a možno ju vynaložiť na široké spektrum činností súvisiacich s rozvojom vidieka vrátane „administratívnej podpory“. Okrem požiadavky založiť Európsku sieť pre rozvoj vidieka (ENRD) sa v nariadení o EPFRV bližšie nedefinujú tieto činnosti.

30

Komisia sa zväčša zdržala, aby išla nad rámec všeobecných definícií stanovených v nariadeniach o financovaní SPP a EPFRV, a zatiaľ nevypracovala ucelené usmernenia k charakteru prevádzkových činností TP. Jedine takéto parametre boli stanovené v súvislosti s verejným obstarávaním a s financovaním výdavkov na IT a audit. Na centrálnej úrovni príslušné útvary Komisie vypracovali všeobecné pravidlá („vademecum“) finančného hospodárenia s výdavkami na SPP, tieto však nevysvetľujú jasne rozdiel medzi oprávnenými výdavkami TP v rámci prvého a druhého piliera a všeobecnými administratívnymi nákladmi.

31

Najväčší podiel interného prídelu TP Komisie v rokoch 2007 – 2013 bol vynaložený na prevádzkové činnosti alebo budovanie kapacít (najmä v rámci vytvárania sietí, externého poradenstva, hodnotenia a IT). V roku 2007 bol celkový objem záväzkov 12,78 mil. EUR, zatiaľ čo číselný údaj za rok 2013 bol o 71 % vyšší alebo 21,9 mil. EUR. Zároveň sa menila rovnováha medzi rôznymi činnosťami TP. Rozpočty na hodnotenia a poradenstvo zostali pomerne stabilné v absolútnom vyjadrení, ale oveľa viac záväzkov bolo na IT a vytváranie sietí. Pomerné podiely týchto kategórií výdavkov v rokoch 2007 a 2013 sú uvedené v grafe 1.

Graf 1

Grafy porovnávajúce využitie TP GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka v rokoch 2007 a 2013 (prijaté záväzky)

Zdroj: EDA na základe podrobných rozpočtových údajov GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka.

32

Hoci zavedenie a vývoj informačných systémov na špecifické účely možno ľahko kvalifikovať ako technickú pomoc spojenú s budovaním kapacít, je ťažšie kategorizovať takto bežné náklady na údržbu IT. Je to z toho dôvodu, že údržba IT patrí skôr k nevyhnutným nákladom na riadenie než k špecifickým programovým nástrojom a ako taká sa predtým financovala výlučne z administratívneho rozpočtu. Hoci informácie od Komisie neumožňujú jasne rozdeliť údržbu IT od vývoja IT, teraz sú jasné náznaky smerovania k väčšiemu využívaniu financovania TP na neprevádzkové náklady na IT. Toto je rozobrané nižšie.

33

Po prvé v posledných rokoch došlo k poklesu v oblasti „ostatných výdavkov na riadenie“ (administratívne náklady, ktoré sa netýkajú konkrétne programu, a preto sa nemôžu financovať z rozpočtového riadka TP). Komisia celkovo postupne znižovala ročné záväzky na „ostatné riadenie“ z tesne pod 180 mil. EUR v roku 2007 na menej než 145 mil. EUR v roku 2013 – kumulatívny pokles o viac než 20 %. Z grafu 2 vyplýva, že tento pokles bol ešte prudší v poľnohospodárstve a rozvoji vidieka. Tento pokles bol však v rovnakom období viac než vyvážený celkovými výdavkami na TP (prevádzkové a neprevádzkové výdavky EPZF a EPFRV), ktoré sa takmer z rovnosti v roku 2007 zvýšili takmer na trojnásobok výdavkov na „ostatné riadenie“ do roku 2013.

Graf 2

Inverzný trend vo výdavkoch GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka na technickú pomoc v porovnaní s položkami „ostatných výdavkov na riadenie“

Zdroj: EDA z údajov všeobecných rozpočtov na roky 2007 – 2013.

34

Po druhé od roku 2014 Komisia rozhodla financovať svoj IT systém v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka úplne z prídelu na TP, uvádzajúc tento cieľ „neustáleho poklesu vo využívaní administratívneho rozpočtu“¹⁵. Keďže je údržba IT vo všeobecnosti neprevádzkovým výdavkom a nie je špecifická pre daný program, toto rozhodnutie v zásade vedie k formálnemu uznaniu, že všeobecné administratívne výdavky sú oprávnené na financovanie z TP.

35

Priradenie údržby IT a ostatných nevyhnutných nákladov do rozpočtových riadkov, ktoré neodrážajú ich pravdivú povahu, zneprehľadňuje rozdiel medzi tým, čo je administratívne a čo prevádzkové, čo má negatívny dosah na rozpočtovú disciplínu. V Komisii sa tým znížila transparentnosť o povahe a prínosoch výdavkov na TP a prispelo to k falošným úsporám.

V členských štátoch dôraz na mzdové náklady

36

V rámci rozvoja vidieka sa financovanie TP, ktoré bolo disponibilné pred rokom 2006 prostredníctvom programu SAPARD a EPUZF, zameralo na budovanie kapacít vnútroštátnych orgánov. Príslušná zásada podpory spočívala v tom, že zavedenie a rozvoj domácich kapacít by umožnilo postupne znižovať financovanie. V rokoch 2007 – 2013 sa však celkové miery financovania zvýšili, členským štátom bola delegovaná väčšia kontrola nad ich vlastnými výdavkami na TP a pravidlá sa zvoľnili, čo umožnilo financovať náklady, ktoré predtým neboli oprávnené, napr. každodenné administratíve náklady a mzdové náklady. V dôsledku toho sa dostupné finančné prostriedky využívali veľmi odlišne v porovnaní so začiatkom prvého desaťročia 21. storočia.

37

Zatiaľ čo interne Komisia vyťažila čo najviac zo situácie veľkej pružnosti, pokiaľ ide o výdavky členských štátov, prijala politiku „nezáujmu“. Tým, že v tomto ohľade ponúkla málo alebo nedostatočne podrobných usmernení, podpísala členským štátom využívanie spolufinancovania TP na široký rozsah neprevádzkových výdavkov.

38

V rámci druhého piliera (EPFRV) sú členské štáty oprávnené využívať maximálne 4 % celkového financovania programu na pokrytie ich potrieb technickej pomoci. Niektoré členské štáty sa rozhodli využiť značnú časť tohto maximálneho percenta v rokoch 2007 – 2013. Dánsko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko a Malta stanovili sadzbu rovnajúcu sa alebo blízku maximu a sadzba taktiež prekračuje 3 % vo Švédsku. Podrobnosti za všetky členské štáty sú uvedené v prílohe, z ktorej taktiež vyplýva, že v období rokov 2014 – 2020 väčšina členských štátov zvýšila svoje prídely na TP, niektoré z nich výrazne.

39

V grafe 3 je znázornené rozpočtové plánovanie kontrolovaných členských štátov na tri najbežnejšie kategórie výdavkov v PRV, ktoré zodpovedajú činnostiam uvedeným v nariadení o EPFRV¹⁶.

40

Osobitne zaujímavá je kategória „prípravné, riadiace, monitorovacie, hodnotiace a kontrolné činnosti“. Zahŕňa mnoho typov administratívnych výdavkov, najmä mzdové. V členských štátoch, podobne ako v Komisii, je rastúca tendencia vždy, keď je to oprávnené, pokryť bremeno čoraz väčšmi obmedzených personálnych zdrojov a administratívneho rozpočtu z alternatívnych zdrojov.

41

Štyri členské štáty z piatich explicitne uviedli, že administratívne náklady tvoria najväčší podiel ich skutočných nákladov na technickú pomoc. V Litve v rokoch 2007 – 2013 tento rozpočtový riadok predstavoval 51 % celkových výdavkov na TP, v Poľsku a Maďarsku zodpovedal viac než 60 % a v Rakúsku tesne pod 95 %. V Taliansku, kde mnoho riadiacich orgánov TP je externými konzultantmi verejného sektora, administratívne výdavky (ktoré pokrývajú náklady na IT a technickú a administratívnu podporu zamestnancov) boli často začlenené do kategórie „posilnenia kapacít“. Vysoké miery administratívnych výdavkov sa teda objavujú všade, dokonca aj v členských štátoch, kde celková miera záväzkov na TP je pomerne nízka – podiel administratívnych nákladov je väčší v Poľsku (kde miera financovania TP bola 1,49 %) než v Maďarsku (3,94 %).

Graf 3

Plánované výdavky na TP v piatich členských štátoch v rokoch 2007 – 2013 (spolufinancovanie z EPFRV)

¹ Nie sú k dispozícii konsolidované údaje o informáciách a propagácii na úrovni členských štátov.

Zdroj: PRV a údaje poskytnuté členskými štátmi.

42

V grafe 4 sa nachádza prehľad skutočných výdavkov z EPFRV v piatich kontrolovaných krajinách a v ďalších členských štátoch, ktoré odpovedali na prieskum¹⁷. Znázorňuje tie isté tri hlavné kategórie činností ako graf 3, ale kategória „prípravné, riadiace, monitorovacie, hodnotiace a kontrolné činnosti“ je rozdelená do dvoch častí. To umožňuje presnejšie pochopiť „administratívne náklady“, ktoré tu zahŕňajú mzdy zamestnancov a súvisiace náklady, režijné náklady a ostatné prevádzkové náklady, avšak nezahŕňajú náklady na hodnotenia, školenia a IT. Podobné náklady môžu taktiež vzniknúť ako zložka výdavkov „informácie a propagácia“ a „národná vidiecka sieť“, v druhom prípade so stropom financovania 25 %¹⁸.

Graf 4

Výdavky na TP v rôznych členských štátoch podľa kategórie (2007 – 2013, spolufinancovanie z EPFRV)

Poznámka: Údaje za Španielsko, Nemecko a Taliansko, ktoré majú všetky systém regionálnych PRV, sú extrapolované z údajov poskytnutých regiónmi, ktoré odpovedali na prieskum. Pokrytie sa v každom prípade považovalo za dostatočne reprezentatívne (Španielsko 95 %, Nemecko 85 %, Taliansko 77 %).

43

Výsledky prieskumu potvrdzujú zistenia z piatich kontrolovaných členských štátov: pri stanovovaní kritérií oprávnenosti na financovanie TP zodpovedné orgány vo všeobecnosti vykladali zákonné ustanovenia veľmi pružne.

44

Toto široké chápanie technickej pomoci nie je vôbec špecifické pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, ale vyskytuje sa aj v iných oblastiach financovania EÚ. V nedávnej správe pre Komisiu¹⁹ o financovaní mzdových nákladov zo štrukturálnych fondov sa nachádza záver, že „… všetky členské štáty využili TP na spolufinancovanie zamestnancov. Konkrétnejšie, väčšina členských štátov využíva TP najmä na spolufinancovanie miezd.“²⁰

45

Už na začiatku obdobia mzdové náklady tvorili veľkú časť financovania TP využívanej členskými štátmi z EPFRV a v mnohých prípadoch tento podiel následne ďalej rástol. V Poľsku napríklad rozpočtové prostriedky na riadenie (najmä náklady na zamestnancov) prudko vzrástli v roku 2013 prevodom z informačných činností a vidieckych sietí. Od polovice roku 2009 Litva postupne začleňovala mzdy zamestnancov len čiastočne pridelených na vykonávanie PRV do prídelu na TP s jasným cieľom odťažiť vnútroštátny rozpočet. Od žiadnych zamestnancov na čiastočný pracovný úväzok v roku 2008 ku koncu roka 2012 takmer 75 % všetkých zamestnancov financovaných týmto spôsobom bolo takisto zapojených do iných úloh, ktoré nesúviseli s PRV. Keď sa technická pomoc používa na financovanie miezd zamestnancov na prv vytvorených pozíciách, v skutočnosti predstavuje rozpočtovú podporu. Problémy, ktoré z toho vyplývajú, sú zvážené nižšie.

Príležitostné náklady financovania TP

46

Vzhľadom na voľnú definíciu technickej pomoci a nákladov súvisiacich so správou fondov SPP (pozri rámček 1) je sotva prekvapivé, že členské štáty, ako aj Komisia čoraz väčšmi viazali výdavky TP na administratívne náklady, ktoré sú dodatočnými na financovanie rozvoja vidieka alebo spadajú do neprevádzkového rozpočtu. Problém spočíva v tom, že je inherentne náročné zmerať ekonomickú výhodnosť takýchto nákladov alebo preukázať, že použitie financovania TP týmto spôsobom užitočne a efektívne prispieva k dosahu „väčších finančných balíkov“ pomoci na rozvoj vidieka.

47

Čím väčší podiel celkového financovania EPFRV členské štáty pridelia na činnosti TP, tým menej peňazí zostáva k dispozícii na hlavné opatrenia rozvoja vidieka, kde majú bezprostrednejší prínos pre poľnohospodárov a vidiecke spoločenstvá. Keď TP nepredstavuje nič viac než rozpočtovú podporu, tieto výdavky v skutočnosti znášajú konečni príjemcovia.

48

V istom zmysle, vzhľadom na odchýlky v mierach spolufinancovania, je riziko väčšie pre príjemcov fondov EÚ, ktorí ich viac potrebujú. V rokoch 2007 – 2013 bol strop príspevku z EPFRV 50 % v Rakúsku a severnom Taliansku, ale 75 % v „konvergenčných regiónoch“, kam patrí Poľsko, Maďarsko a Litva. Vyhliadka pomeru príspevku 3 : 1 môže byť pre členské štáty dodatočným stimulom na vynakladanie finančných prostriedkov, avšak časť potenciálnych výhod sa stratí, ak sa významné percento spolufinancovania nasmeruje na neprevádzkové účely.

49

Využitie finančných prostriedkov EÚ týmto spôsobom, hoci pomerne nízkych z percentuálneho hľadiska, odvracia značné sumy od hlavných cieľov financovania. Povolenie administratívnych nákladov v rámci technickej pomoci stavia Komisiu aj členské štáty do pozície konfliktu záujmov. Ako manažéri SPP rozhodujú, koľko by sa malo vynaložiť na rôzne opatrenia, vrátane TP, s cieľom dosiahnuť najlepšiu hodnotu za peniaze. Súčasne ako príjemcovia TP vyplatenej v súvislosti s administratívnymi výdavkami majú stimul nasmerovať čo najviac platieb na náklady spojené s riadením programov (pozri rámček 1).

Rámček 1

Technická pomoc a náklady na riadenie programov

Implementácia EPZF aj EPFRV zahŕňa určitý administratívne rámec. Na úrovni EÚ okrem založenia a riadenia fondov Komisia musela založiť ENRD, ktorá je explicitne spojená s výdavkami na TP.

V členských štátoch vnútroštátne a/alebo regionálne orgány boli poverené vykonávaním celého radu opatrení, ktoré si môžu vyžadovať nové administratívne opatrenia. V základných právnych predpisoch, ktorými sa riadi SPP, sa od nich požaduje, aby urobili všetko v ich právomoci na ochranu finančných záujmov Únie. Na tento účel boli v nariadení o EPFRV špecifikované povinné opatrenia v častiach nazvaných riadenie a kontrola, informovanie a propagácia a monitorovanie a hodnotenie. Spolu s požiadavkou na stratégie miestneho rozvoja miestne akčné skupiny a vnútroštátne siete rozvoja vidieka tieto opatrenia vystavili členské štáty značným nákladom v súvislosti s poskytovaním pomoci (ako je uvedené nižšie).

V správe o činnosti GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2013 sa nachádza zhrnutie výkazníctva členských štátov o ich celkových výdavkoch na inšpekcie a kontroly osvedčených platieb v rámci prvého a druhého piliera²¹. V rámci prvého piliera náklady kontrolných orgánov (vrátane mzdových nákladov, nákladov na školenia, údržbu a budovanie kapacít) tvorili približne 5,13 % celkových výdavkov na opatrenia EPZF. K TP pre členské štáty neexistuje žiadne ustanovenie v rámci prvého piliera, takže táto suma nemôže byť podporená spolufinancovaním EÚ. V rámci druhého piliera príslušný číselný údaj, vypočítaný na základe správ členských štátov, bol 8,13 %. Za týchto okolností je stimul pokryť čo najvyššiu sumu z TP silný a niektoré členské štáty viedol k tomu, aby stanovili svoje rozpočty na 4 % stropu alebo blízko k nemu.

50

Prispievajúc k autonómnosti členských štátov súčasné opatrenia TP tak posilnili ich závislosť od finančných prostriedkov EÚ, ktoré sa čoraz viac využívajú v oblastiach bez jasného dosahu na posilnenie a rozvoj kapacít. Počas auditu poľské a litovské orgány vyjadrili nespokojnosť s nepresnosťou pravidiel a prejavili záujem o ďalšie usmernenia Komisie k účinnejšiemu a efektívnejšiemu využívaniu technickej pomoci.

51

Zdá sa, že súčasný vysoký prídel finančných prostriedkov TP na administratívne náklady pretrvá v období rokov 2014 – 2020. Štyri z piatich kontrolovaných členských štátov vysvetlili, že stále vnímajú TP ako zásadný nástroj na financovanie základnej implementačnej štruktúry svojich PRV²². Okrem toho TP teraz predstavuje väčší podiel na celkových výdavkoch. Ako možno vidieť v prílohe, hoci je kumulovaný rozpočet na rozvoj vidieka za všetky členské štáty menší v novom období, celková suma vyčlenená na technickú pomoc (1,9 mld. EUR) je o 24 % vyššia.

Sú náklady oprávnené?

Istá formálna neoprávnenosť v Komisii

52

Dvor audítorov preskúmal v Komisii 20 projektov GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka z kontrolovaného obdobia vo všetkých oblastiach technickej pomoci. Nezrovnalosti sa zistili v štyroch projektoch, v každom prípade pre nesprávne použitie neprevádzkového rozpočtu EPZF. Tri projekty z týchto štyroch (51 500 EUR na nákup 40 laptopov, 10 000 EUR na nákup softvérových licencií a 13 800 EUR na zmluvu o údržbe firewallu) boli výhradne pripísané na EPZF, hoci mali prínos aj pre druhý pilier. Keďže neprevádzkové výdavky sa musia týkať konkrétne programu, aby sa mohli financovať z TP, tieto náklady mali byť rozdelené proporcionálne medzi rozpočty EPZF a EPFRV. Štvrtou položkou bol grant TP vo výške 278 000 EUR vyplatený OECD, ktorý bol zahrnutý aj do rozpočtu EPZF, hoci predošlé platby v rámci tej istej dohody o grante sa financovali – správne – zo všeobecnej kapitoly na koordináciu SPP.

53

Vo verejnom obstarávaní súvisiacom s vybranými 20 projektmi sa nevyskytli nijaké veľké chyby nesúladu. Postupy boli vybrané a zverejnené správne a následne vykonané podľa zákonných požiadaviek.

Častejšie problémy v členských štátoch

54

Pri audite v piatich kontrolovaných členských štátoch sa zistili mnohé prípady nesprávneho financovania technickej pomoci z druhého piliera. Z 91 preskúmaných projektov TP sa neoprávnené alebo čiastočne neoprávnené výdavky zistili v 35. Hlavné problémy sa týkali buď využitia financovania na činnosti zdieľané oboma piliermi (a teda nie oprávnené úplne) alebo uzatvárania zmlúv a verejného obstarávania. V niektorých projektoch sa vyskytli oba typy nezrovnalostí.

Niektoré činnosti členských štátov nie sú výlučné pre druhý pilier

55

Ako už bolo uvedené vyššie, v článku 13 nariadenia o financovaní SPP sa jasne zakazuje financovanie administratívnych a personálnych nákladov v súvislosti s EPZF (prvý pilier). V členských štátoch sme však zistili, že 25 kontrolovaných projektov zahŕňalo platby TP realizované v rámci druhého piliera na administratívne náklady skutočne vzniknuté v súvislosti s prvým pilierom alebo na činnosti, ktoré sa inak netýkali EPFRV. Riziko takéhoto výskytu je obzvlášť vysoké, keď sa nákupy alebo projekty zdieľajú medzi prvým a druhým pilierom. V týchto prípadoch je časť výdavkov samozrejme neoprávnená a nemala by sa spolufinancovať.

56

Príklady v rámčeku 2 ukazujú, že existuje riziko neoprávnených výdavkov pre nedostatky vo vedení záznamov, používanie koeficientov alebo iné administratívne postupy spojené s tým, čo je celkovo zložitý a do istej miery arbitrárny rozdiel medzi výdavkami v dvoch veľmi podobných oblastiach činnosti. Keď je všetko ostatné rovnaké, nie je jasné, prečo by administratívne a personálne náklady mali byť zakázané v rámci prvého piliera, ale v rámci druhého piliera nie.

Rámček 2

Riziko neoprávnenosti, keď sa náklady zdieľajú s prvým pilierom

Väčšina príkladov zdieľania nákladov sa týkala odmien zamestnancov pracujúcich na činnostiach, ktoré sa týkali aj netýkali PRV, najmä ak nebolo dostatok dôkazov na odôvodnenie podielu mzdy účtovanej na druhý pilier. V Litve nebolo možné preukázať, že koeficienty použité na pripísanie nákladov na povinnosti týkajúce sa PRV boli presné, a preto oprávnenosť výkazov výdavkov nebolo možné overiť. V Maďarsku personálne náklady mali byť oprávnené len vo vzťahu k úradníkom, ktorí boli na plný úväzok pridelení na činnosti konkrétne spojené s PRV na roky 2007 – 2013. Niektorí zamestnanci pracujúci s TP však boli zamestnaní v oddeleniach s pravidelnými činnosťami, ktoré boli nad rámec PRV (ministerské sekretariáty, finančné a právne oddelenia), ale bez skutočnej záruky, že sa plne venovali len činnostiam PRV. Podobné prípady sa zistili v Poľsku a Rakúsku.

Ďalšou oblasťou zdieľania nákladov medzi prvým a druhým pilierom je nákup alebo údržba IT zariadenia a softvéru. V Poľsku koeficient použitý na pridelenie výdavkov na údržbu IT k činnostiam rozvoja vidieka v platobnej agentúre bol aspoň štyri roky starý. V Taliansku nebolo jasné, či sa videokonferenčné zariadenie zakúpené ministerstvom pôdohospodárstva a účtované výhradne na EPFRV, využívalo výlučne pre druhý pilier.

Poslednou oblasťou zdieľania nákladov sú kontroly krížového plnenia²³, kde pokiaľ nie je urobený jasný rozdiel podľa typu podpory, je možné, aby sa činnosť vykonaná v rámci EPZF financovala z prostriedkov plánovaných výhradne pre EPFRV. V Rakúsku sa koeficient použitý na pridelenie nákladov na kontroly krížového plnenia k žiadostiam SPS (neoprávnené) v porovnaní s agroenvironmentálnymi žiadosťami v rámci rozvoja vidieka (oprávnené) neaktualizoval každý rok. V roku 2011 to viedlo k nadmernej platbe 15 600 EUR z EPFRV.

Nezrovnalosti vo verejnom obstarávaní

57

Auditom sa zistilo mnoho problémov v postupoch uzatvárania zmlúv a verejného obstarávania v členských štátoch (ovplyvnených bolo 17 z 51 kontrolovaných postupov verejného obstarávania najmä v oblasti informačných a propagačných činností). Vzniknuté problémy zahŕňali využitie priameho rokovania namiesto súťažného postupu na udelenie zákaziek, čím sa porušili ustanovenia o transparentnosti, rovnakom zaobchádzaní a nediskriminácii zo smernice o verejnom obstarávaní²⁴ a v niektorých prípadoch príslušné vnútroštátne pravidlá. Použitím nesprávneho postupu sa neporušujú len zákony EÚ a/alebo vnútroštátne zákony, ale sa narúšajú aj pravidlá voľného trhu, diskriminujú sa iní potenciálni zmluvní dodávatelia a môže to viesť k nadmerným výdavkom.

Rámček 3

Príklady nezrovnalostí vo verejnom obstarávaní

Použitie nesprávneho postupu

V Taliansku sa dve služby cestovnej agentúry (v hodnote 170 000 a 130 000 EUR) obstarali prostredníctvom priameho rokovania, čím sa porušili vnútroštátne pravidlá, v ktorých sa uvádza, že zákazky nad 40 000 EUR musia byť zadané formou verejnej súťaže.

V Poľsku sa bez odôvodnenia použilo priame rokovanie na uzatvorenie zmlúv s útvarom podriadeným ministerstvu (hotelové, keteringové, konferenčné služby a školenia) a s predošlým zmluvným dodávateľom (IT služby poskytnuté štátnej agentúre).

Nadhodnotenie zmlúv

V Maďarsku boli zložité rámcové zmluvy s usporiadateľmi podujatí udelené v roku 2008 s jednotkovými cenami, ktoré boli stále privysoké ešte aj o šesť rokov neskôr. Nadhodnotená zmluva bola následne o dva roky ukončená.

Technické špecifikácie verejnej súťaže prekážkou transparentnosti a rovnakého zaobchádzanie

V Taliansku sa auditom zistilo mnoho prípadov výziev verejného obstarávania s obmedzenými alebo nepresnými informáciami o technických kritériách, ktoré sa zohľadnili pri udeľovaní zákazky. To kompetentným, ale neskúseným uchádzačom sťažilo správne sformulovanie ich ponúk a taktiež to skomplikovalo úlohu posúdiť pomerné hodnoty ponúk a odôvodniť konečné rozhodnutie o udelení zákazky.

Nedostatočne uplatňované systémy kontroly

58

Bez ohľadu na pripomienky v bode 56 sme zistili, že systémy kontroly členských štátov na určenie, či sa náklady správne pripísali druhému pilieru, nefungujú náležite. V mnohých prípadoch, keď členské štáty určili koeficienty alebo iné výpočty na rozdelenie nákladov medzi EPZF a EPFRV, vzorec nebol systematicky uplatňovaný alebo sa aktualizoval nepravidelne, ale žiadnymi kontrolami sa tieto chyby neurčili na nápravu. V tejto súvislosti je povzbudzujúce, že od konania auditu Komisia posilnila pravidlá týkajúce sa kontrol výdavkov na technickú pomoc vykonávaných členskými štátmi²⁵.

59

Podobne veľká väčšina projektov, v ktorých sme zistili nezrovnalosti v oblasti verejného obstarávania, už bola predmetom administratívnych kontrol vykonaných príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. Ukázalo sa, že pokiaľ sa týmito kontrolami nezistili nedostatky, ktoré odhalil EDA, boli neúčinné. V reakcii na potrebu zlepšiť efektívnosť systémov riadenia a kontroly členských štátov v oblasti TP Komisia už uviedla, že pripravuje návrh usmernení k verejnému obstarávaniu na obdobie rokov 2014 – 2020.

Nakoľko vhodný je rámec výkonnosti pre technickú pomoc?

60

V preambule k nariadeniu o rozpočtových pravidlách sa hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť stanovujú ako hlavné zásady riadneho finančného hospodárenia vo všetkých oblastiach rozpočtových výdavkov. S cieľom zaručiť tieto zásady sa musia stanoviť SMART²⁶ ciele pre každé odvetvie činnosti a monitorovať prostredníctvom ukazovateľov výkonnosti vedúcich k výročným „výkazom o činnosti“. Inštitúcie (v tomto prípade Komisia) sú povinné vykonávať predbežné a následné hodnotenia.²⁷

61

V rámci spoločného hospodárenia sa vyššie uvedené úlohy delegujú na členské štáty, ktoré zodpovedajú za zabezpečenie využitia finančných prostriedkov v súlade s príslušnými pravidlami a zásadami²⁸.

62

Každé využitie financovania SPP sa preto podrobne riadi požiadavkami týkajúcimi sa záruk vhodnosti výdavkov. Auditom sa zistilo, že implementačné orgány často vylúčili technickú pomoc z rozsahu týchto pravidiel. Ako je však vysvetlené v rámčeku 4, povinnosti stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách platia rovnako pre technickú pomoc ako činnosť v oblasti politiky „poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka“.

Rámček 4

Je TP činnosťou alebo nástrojom?

Auditom sa zistilo, že zodpovedné orgány vo všeobecnosti považovali technickú pomoc za zdroj administratívnej podpory potrebnej na financovanie základných operácií, ktorá má byť vyňatá zo zákonných požiadaviek na výkonnosť. Pre Rakúsko je TP výhradne jednoducho nástroj na vykonávanie PRV a jediný spôsob na meranie jej účinnosti je úspech programu. Z tohto pohľadu TP nemožno plánovať a nemožno pre ňu stanoviť ciele či ukazovatele, ktoré skôr patria k základným opatreniam²⁹, na ktoré prispieva. Pre Komisiu by prezentovanie TP ako samostatnej, konsolidovanej činnosti sťažilo posúdiť vstup do jednotlivých oblastí činností rozvoja vidieka.

Táto argumentácia, ktorá stavia TP do pomerne pasívnej pozície a nie ako súčasť rámca prevádzkovej výkonnosti, je v kontraste s nariadeniami. V článku 66 nariadenia o EPFRV sa TP nazýva „činnosťou“ aj „opatrením“ a v článku 2 písm. d) sa definuje „opatrenie“ ako „súbor operácií, ktoré prispievajú k vykonaniu osi“. Okrem toho, vzhľadom na objem finančných prostriedkov viazaných na TP, obzvlášť v členských štátoch (viac než 1,5 mld. EUR), je zásadne dôležité, aby bola riadená dobre a prispievala k vykonávaniu programu. To sa dá dosiahnuť správnym plánovaním, monitorovaním a hodnotením jej konkrétnych dosahov.

63

Hoci je TP malou časťou celkových výdavkov, predstavuje významnú výšku finančných prostriedkov v priebehu programového obdobia a musí sa náležite účtovať. Napriek zárukám Komisie a členských štátov, že ich výdavky TP na neprevádzkové náklady sú potrebné aj proporcionálne a že je hodnotným prínosom pre úspech programu, zväčša neexistuje nijaký rámec výkonnosti na preukázanie, že to tak naozaj je. Táto oblasť je charakteristická neprimeraným viacročným plánovaním, neprimeraným posudzovaním potrieb, nepresnými cieľmi (teda nie cieľmi SMART) a monitorovaním, ktoré sa nezameriava na výkonnosť a hodnotenie programov TP (namiesto toho sa najväčšia váha pripisuje finančným aspektom).

Zlé plánovanie a posudzovanie potrieb

64

Na primerané vypracovanie a stanovenie cieľov je dôležité na začiatku posúdiť potreby a vypracovať plán zo strednodobého a dlhodobého hľadiska. Toto je okrem toho súčasťou predbežného hodnotenia stanoveného v nariadení o EPFRV³⁰.

65

V Komisii je jedným z výsledkov vnímania výdavkov na TP ako administratívnej podpory to, že sa zväčša považujú za ročné výdavky. Takmer vo všetkých oblastiach činnosti (s výnimkou štúdií, hodnotení a ENRD) sa nevykonalo počiatočné posúdenie potrieb na dané obdobie ani viacročné plánovanie využitia finančných prostriedkov. To v niektorých prípadoch znamenalo, že pridelené rozpočtové prostriedky sa obnovovali z roka na rok bez toho, aby bolo potvrdené, či (krátkodobé) potreby vyjadrené pred niekoľkými rokmi boli stále platné. Okrem toho bez náležitého posúdenia potrieb môže byť implementácia náhodná a bez zamerania.

66

V nariadení o EPFRV sa od členských štátov požaduje, aby vykonávali predbežné hodnotenie svojich PRV, ktoré „opisuje a posudzuje strednodobé a dlhodobé potreby, ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, očakávané výsledky, kvantifikované ciele, najmä pokiaľ ide o vplyv programov vo vzťahu k východiskovej situácii, pridanú hodnotu, ktorú získalo Spoločenstvo, rozsah, v akom sa zohľadnili priority Spoločenstva, ponaučenia z predchádzajúceho programovania a kvalitu postupov pre vykonávanie, monitorovanie, hodnotenie a finančné hospodárenie“³¹.

67

Podobne ako Komisia, päť členských štátov vo všeobecnosti vynechalo technickú pomoc z ich viacročného posúdenia potrieb v oblasti rozvoja vidieka. Hlavným dôsledkom tejto politiky sú nestabilné rozpočty na TP, ktoré podliehajú zmenám prostredníctvom administratívnych výnosov. Dokonca aj v Poľsku, ktoré nevypracovalo posúdenie potrieb TP pre jednu zložku svojho PRV, bol pôvodný rozpočet výrazne podhodnotený. Tým, že Komisia pokračovala v prístupe nezainteresovanosti do výdavkov členských štátov v rámci tohto okruhu, prijala potrebné zmeny programov bez výhrad.

Ciele ďaleko od toho, aby boli SMART

68

Účelom cieľov SMART je zacieliť financovanie presnejšie a tak dosiahnuť konkrétne výsledky efektívnejšie. Ciele, ktoré sú SMART, takisto poskytujú jasnejší rámec na monitorovanie a hodnotenie výsledkov.

69

Pre neprimerané plánovanie a posudzovanie potrieb Komisia vo všeobecnosti nedokázala vypracovať SMART ciele pre financovanie TP. Technická pomoc sa neobjavuje v podrobných ročných plánoch riadenia GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, v ktorých sú zhrnuté ciele útvarov a ukazovatele na nadchádzajúce roky, hoci projekty a činnosti podporované TP sú do týchto plánov začlenené. Rozhodnutia o financovaní prevádzkových výdavkov vypracované GR taktiež neobsahujú SMART ciele ani ukazovatele pre projekty TP, ku ktorým sa pristupuje rovnako ako k všeobecným administratívnym výdavkom Komisie. Jedinou výnimkou je oblasť hodnotení a štúdií, ktorá, ako už bolo uvedené, využíva viacročné plánovanie a má ciele SMART, ktoré sú založené na požiadavkách príslušných konkrétnych nariadení.

70

V členských štátoch sa urobilo veľmi málo na vypracovanie konkrétnych cieľov TP. Chýbajúce viacročné plánovanie v konkrétnych oblastiach činností TP (napr. informačné a komunikačné opatrenia národných vidieckych sietí) znižovalo transparentnosť a stanovenie cieľov. Rovnako nepomohlo, že nebol jasný rozdiel medzi jednotlivými oblasťami TP, prípadne medzi nimi a inými podobnými činnosťami, ktoré sa netýkali cieľov EPFRV. Z piatich kontrolovaných členských štátov len Taliansko išlo nad všeobecný rámec nariadení. Aj v Taliansku však neboli ciele vyčíslené a chýbalo im časové ohraničenie.

Rámček 5

Príklady nevhodne formulovaných cieľov z programových dokumentov členských štátov

Litovské ciele zahŕňali: „… zabezpečiť primeranú prípravu, efektívne zrealizovanie a hodnotenie programu […] s cieľom zaručiť primeranú prezentáciu a propagáciu informácií […] s cieľom zabezpečiť dostupnosť informácií.“

Poľské ciele boli v zásade obmedzené na uvedenie činností z článkov 66 a 68 nariadenia o EPFRV. Hoci boli v súlade s požiadavkami právnych predpisov, neuvádzali sa v nich očakávané výsledky ani dosahy technickej pomoci, ani sa neriešilo, ako merať výkonnosť TP.

Obmedzené monitorovanie a hodnotenie

71

V nariadení o rozpočtových pravidlách sa nachádzajú ustanovenia o činnostiach Komisie v oblasti monitorovania a hodnotenia. Rozpočtovému orgánu sa majú predkladať výročné správy o dosahovaní cieľov na základe ukazovateľov výkonnosti³².

72

V rozvoji vidieka³³ hlavné body na roky 2007 – 2013 zahŕňali požiadavku na spoločný rámec na monitorovanie a hodnotenie (SRMH) Komisie a členských štátov s obmedzeným počtom ukazovateľov spoločných pre všetky PRV. Od každého členského štátu sa takisto očakávalo, že stanoví dodatočné ukazovatele, ktoré umožnia merať napredovanie, efektívnosť a účinnosť PRV vo všetkých fázach implementácie. Komisii sa mala predkladať výročná správa o dosiahnutom pokroku a taktiež predbežné hodnotenia, hodnotenia v polovici obdobia a následné hodnotenia kvality, efektívnosti a účinnosti programu.

73

SRMH bol zavedený podľa požiadaviek. Keďže sa však na technickú pomoc nevzťahujú požiadavky na výkonnosť, nebola spomenutá vo všeobecných usmerneniach k SRMH a rovnako chýbala v opise opatrení a spoločných ukazovateľov.

74

V Komisii je preto monitorovanie a hodnotenie výdavkov na TP práve také obmedzené ako plánovanie TP. Neexistujú kritériá, ktoré by prepájali celkovú výkonnosť programu, ale jestvuje celkové zameranie na finančné a iné, čisto administratívne aspekty, ako napríklad dodržiavanie stropov výdavkov a zmluvne stanovených termínov.

75

Táto situácia je veľmi podobná v členských štátoch, opäť z toho dôvodu, že sa technická pomoc neobjavuje v SRMH. Komisia obmedzuje monitorovanie PRV členských štátov na kontroly plnenia rozpočtu a dodržania 4 % stropu. Hlavným monitorovacím nástrojom členských štátov je výročná správa o pokroku vypracovaná každým členským štátom za svoj PRV, ale výročné správy o pokroku za tri zo šiestich preskúmaných PRV neobsahovali žiadne hodnotenie TP. Ak sa tam nejaké hodnotenie nachádzalo, chýbajúce ukazovatele výkonnosti a dosahu, prípadne jasné usmernenia k prezentácii obmedzili rozsah monitorovania na finančné plnenie.

Dosah nevhodného rámca výkonnosti

76

Je na Komisii, aby ako orgán zodpovedný za plnenie rozpočtu EÚ, ručila za riadne finančné hospodárenie s EPFRV. K tejto úlohe patrí poskytovať dobré usmernenia k účinnému a efektívnemu využívaniu TP. Avšak tým, že Komisia nedefinovala svoje vlastné potreby TP ako súčasť rámca výkonnosti, a tým, že nenástojila na tom, aby členské štáty urobili to isté, sa Komisia sama pripravila o nástroj na posúdenie celkového dosahu výdavkov TP a zacielenie financovania tam, kde bude najprínosnejšie.

77

Rámec výkonnosti by bol užitočný aj ako základ navrhovania riešení TP pre konkrétne problémy, ktoré sa môžu objaviť s EPFRV. Keď v rokoch 2011 a 2012 Komisia vyzvala všetky členské štáty, aby vypracovali akčné plány na zníženie neprijateľnej chybovosti v oblasti rozvoja vidieka, zmeškala sa príležitosť identifikovať technickú pomoc ako prostriedok na uľahčenie alebo podporenie nápravných opatrení.

78

V tej miere, ako sa zložky plánovania, monitorovania a hodnotenia požadované v nariadení o rozpočtových pravidlách zavádzajú v Komisii a členských štátoch, pokrývajú skôr prevádzkové činnosti než administratívne výdavky, ktoré teraz predstavujú najväčší podiel rozpočtov na TP. Jednou z hlavných príčin je to, že je veľmi ťažké plánovať a posudzovať príspevok mzdových nákladov napríklad k celkovej výkonnosti programu. Tento typ výdavkov je oveľa menej kompatibilný než prevádzkové výdavky s potrebou preukázať súlad so zásadami riadneho finančného hospodárenia.

Vytváranie sietí: potenciál pre účinný rámec výkonnosti

79

ENRD³⁴ je jediná zložka technickej pomoci v Komisii, ktorá je explicitne definovaná v právnych predpisoch EÚ týkajúcich sa poľnohospodárstva a rozvoja vidieka. ENRD má jasné ciele spojené s konsolidáciou a posilnením postupov v rozvoji vidieka a kapacít prostredníctvom Únie.

80

Jednou z úloh ENRD je podporovať národné vidiecke siete v členských štátoch, ktoré sa takisto financujú z technickej pomoci³⁵. Absolútny strop 25 % prídelu každej národnej vidieckej siete bol stanovený pre potrebné administratívne štruktúry³⁶, pričom zvyšok sa má vynaložiť na akčný plán obsahujúci konkrétne informácie a činnosti posilnenia kapacít³⁷.

81

V prípade ENRD aj národných vidieckych sietí sa teda v právnych predpisoch stanovili konkrétnejšie usmernenia k využívaniu TP s jasným rozdielom medzi tým, čo je prevádzkové a čo nie. Väčšina výdavkov sietí je teoreticky kompatibilná s rámcom výkonnosti, čo by malo uľahčiť zabezpečenie jednotnosti činností TP v tejto oblasti a malo uľahčiť hodnotenie a overenie v súlade so všeobecnými zásadami riadneho finančného hospodárenia.

82

Pre činnosť sietí však bolo často typické rovnaké neúplné plánovanie, monitorovanie a hodnotenie TP ako v rozvoji vidieka ako celku. Vo všeobecnosti je ťažké posúdiť ich dosah – hoci výnimkou je talianska národná vidiecka sieť (pozri rámček 6), ktorá je v niektorých ohľadoch vzorom pre plánovanie a fungovanie TP.

Rámček 6

Talianska národná vidiecka sieť³⁸ ako príklad funkčného rámca výkonnosti

Auditom sa zistilo, že talianska národná vidiecka sieť zväčša dosiahla svoje všeobecné prevádzkové ciele (zlepšenie správy, budovanie manažérskych a administratívnych kapacít, delenie sa o poznatky a osvedčené postupy) a zabezpečila účinnú koordináciu a podporu pre regionálne PRV Talianska (zbieraním údajov a poradenstvom), pričom taktiež presadzovala medzinárodnú spoluprácu. Táto národná vidiecka sieť má populárnu internetovú stránku a organizuje mnoho rôznych iniciatív a podujatí. Jej komunikačné činnosti majú veľmi široký rozsah (vrátane internetovej komunity pre mladých poľnohospodárov a projekty v školách). S cieľom určiť a presadzovať osvedčené postupy sa organizujú videosúťaže pre mladých poľnohospodárov a víťazné práce sa zverejňujú na internetovej stránke národnej vidieckej siete.

Výsledky a úspech tejto národnej vidieckej siete so zúčastnenými stranami sú sčasti výsledkom podrobného plánovania prevádzkových výstupov. Národná vidiecka sieť sa monitoruje a hodnotí na základe súboru ukazovateľov spojených s cieľovými hodnotami. Súbor ukazovateľov výstupov (napr. konané zasadnutia, uverejnené usmernenia) sa týka konkrétnych programových činností, zatiaľ čo ukazovatele výsledkov (miera spokojnosti zákazníkov, šírenie osvedčených postupov) a ukazovatele dosahu (počet kľúčových hráčov zapojených do správy, vnímanie viditeľnosti politík RV verejnosťou) boli stanovené pre národnú vidiecku sieť ako celok.

Napokon program tejto národnej vidieckej siete zohľadňuje predbežné a priebežné hodnotenia financovania TP. Všetky odporúčania, ktoré v roku 2010 vyjadril nezávislý hodnotiteľ v polovici obdobia, týkajúce sa potreby rámca ukazovateľov spoločného pre všetky činnosti TP, talianske orgány akceptovali s cieľom zlepšiť kvalitu monitorovania.

12V článku 1 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1258/1999 zo 17. mája 1999 o financovaní SPP (Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 103) (úplne zrušenom koncom roka 2006) sa uvádza:. „Výdavky týkajúce sa administratívnych a personálnych nákladov, vynaložené členskými štátmi a prijímateľmi pomoci […], nehradí [EPUZF].“

13Článok 121 ods. 7 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).

14Znenie použité v článku 6 „nového“ nariadenia o financovaní SPP [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 zo 17. decembra 2013 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 549] je jasnejšie, ale v zásade nie je odlišné.

15Plán riadenia informačných technológií GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka na rok 2013, s. 12.

16Článok 66 ods. 2 a 66 ods. 3.

17Bulharsko a Rumunsko v skutočnosti neodpovedali na prieskum, avšak potrebné informácie sa nachádzali v PRV týchto krajín a v rozdelení výdavkov, ktoré poskytla Komisia.

18Článok 41 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1974/2006.

19Metis GmbH, Co-financing salaries, bonuses, top-ups from Structural Funds during the 2007–2013 period, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2014.

20Tamže, s. 67.

21http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/agri_aar_2013.pdf.

22Výnimkou je Maďarsko, ktoré sa rozhodlo obmedziť financovanie TP v období rokov 2014 – 2020 na prevádzku národnej vidieckej siete a súvisiace činnosti celkovou mierou 2,4 %. Všetky ostatné potreby financovania rozvoja vidieka sa majú pokryť zo štátneho rozpočtu.

23„Krížové plnenie“ je požiadavka, aby poľnohospodári, ktorí dostávajú priame platby v rámci prvého piliera, spĺňali základné normy v oblasti životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a rastlín a dobrých životných podmienok zvierat. Taktiež sa vzťahuje na väčšinu environmentálnych platieb v rámci druhého piliera.

24Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114).

25V článku 62 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 809/2014 zo 17. júla 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 v súvislosti s integrovaným administratívnym a kontrolným systémom, opatreniami na rozvoj vidieka a krížovým plnením (Ú. v. EÚ L 227, 31.7.2014, s. 69), sa výdavky členských štátov na TP jasne začleňujú do všeobecnej požiadavky na administratívne kontroly a kontroly na mieste a predkladanie správ. Taktiež sa zdôrazňuje nezávislosť tým, že je stanovené, že kontrolné orgány musia byť „funkčne nezávislé“ od orgánov, ktoré schvaľujú platby.

26Konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časovo ohraničené.

27Zásady a pravidlá v tomto bode sú uvedené v článku 27 nariadenia o rozpočtových pravidlách z roku 2002.

28Pozri článok 53b nariadenia o rozpočtových pravidlách z roku 2002.

29Ako je opísané v hlave IV kapitole I nariadenia o EPFRV. Technickou pomocou sa zaoberá hlava IV kapitola II.

30Článok 85.

31Článok 85.

32Článok 27 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách z roku 2002.

33Články 77 až 87 nariadenia o EPFRV.

34Zriadená v súlade s článkom 67 nariadenia o EPFRV.

35Podľa článku 68 nariadenia o EPFRV.

36Článok 41 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1974/2006.

37„[…] aspoň určenie a analýzu prenosných osvedčených postupov a poskytovanie informácií o nich, riadenie siete, organizáciu výmeny skúseností a know-how, prípravu vzdelávacích programov pre miestne akčné skupiny v procese formovania sa a technickú pomoc pre spoluprácu medzi územiami a nadnárodnú spoluprácu.“

38Taliansko je jeden z mála členských štátov so systémom regionálnych PRV. To znamená, že národná vidiecka sieť vykonáva funkciu koordinačného a podporného orgánu pre regióny vo všetkých oblastiach politiky rozvoja vidieka, nielen pre technickú pomoc. Preto podlieha SRMH, ako keby bola národným PRV.

Závery a odporúčania

83

Dvor audítorov dospel k celkovému záveru, že pre chýbajúci vhodný rámec výkonnosti pre výdavky TP v poľnohospodárstve a rozvoji vidieka ani Komisia, ani členské štáty nedokážu preukázať, nakoľko technická pomoc prispela k všeobecným politickým cieľom SPP.

84

Napriek tomu, že ide o značné sumy, v legislatívnom rámci nie je TP jasne vymedzená a pravidlá jej využitia sú vágne. Auditom sa zistilo, že Komisia a členské štáty plne využili túto situáciu. Slobodná voľba však viedla k nedostatočnej dôslednosti (bod 28). Komisia zatiaľ nevypracovala ucelené usmernenia k financovaniu TP, či už interne, alebo v členských štátoch (body 30 a 37).

85

V Komisii nie je jasný rozdiel medzi prevádzkovými výdavkami a všeobecnými administratívnymi výdavkami. Konkrétne výdavky na údržbu IT tvoria čoraz dôležitejšiu časť rozpočtu na TP (body 32 až 35). Štyri z piatich kontrolovaných členských štátov uviedli, že administratívne náklady tvoria najväčší podiel ich výdavkov na technickú pomoc s dôrazom na mzdové náklady. V situáciách, keď by sa od príslušných zamestnancov aj tak požadovalo, aby vykonávali politiku, toto využitie TP v skutočnosti predstavuje rozpočtovú podporu. V mnohých oblastiach politiky EÚ je teraz štandardným postupom financovať mzdové náklady z technickej pomoci (body 39 až 45).

86

Absencia jasného rozdielu medzi prevádzkovými a administratívnymi nákladmi a nedostatočná jasnosť o povahe činností, ktoré sa majú pokrývať z TP, znižujú transparentnosť rozpočtu a sťažujú kontrolu plnenia rozpočtu (body 26 až 28).

87

Auditom sa zistila istá formálna neoprávnenosť v Komisii z dôvodu nesprávneho pripísania nákladov na rozpočet (bod 52). Hlavné problémy zistené v členských štátoch sa týkali buď využitia financovania na činnosti zdieľané oboma piliermi (a teda nie oprávnené úplne), alebo uzatvárania zmlúv a verejného obstarávania (body 54 až 59). Napriek tomu Dvor audítorov dospel k záveru, že väčšina výdavkov na TP spĺňa v súčasnosti platné pružné kritériá oprávnenosti.

88

Dvor audítorov zistil, že v praxi sa administratívne náklady, napr. mzdové náklady alebo náklady na IT, často týkali oboch pilierov SPP. Preto skutočnosť, že sú oprávnené len v rámci druhého piliera (v členských štátoch) alebo proporcionálne v rámci prvého aj druhého piliera (v Komisii), vytvára potrebu ťažkopádnych postupov na odôvodnenie pripísania nákladov (body 52, 54 až 56).

89

Okrem toho je inherentne ťažké zmerať ekonomickú výhodnosť administratívnych nákladov. Hoci pokrytie takýchto nákladov TP pravdepodobne prispeje istým spôsobom k dosiahnutiu cieľov SPP, je takmer nemožné spoľahlivo posúdiť tento prínos, a najmä preukázať, že táto forma výdavkov TP predstavuje väčšiu hodnotu za vynaložené prostriedky než priame výdavky na hlavné opatrenia SPP (body 46 až 48).

90

Povolenie administratívnych nákladov v rámci TP navyše stavia Komisiu aj členské štáty do pozície konfliktu záujmov. Ako manažéri SPP rozhodujú, koľko by sa malo vynaložiť na rôzne opatrenia vrátane TP s cieľom dosiahnuť najlepšiu hodnotu za peniaze. Súčasne ako príjemcovia TP vyplatenej v súvislosti s administratívnymi výdavkami majú stimul nasmerovať čo najviac platieb na náklady spojené s riadením programov (bod 49).

Odporúčanie 1

Komisia by mala objasniť rozsah a uplatňovanie technickej pomoci. Konkrétne by mala objasniť rozdiel medzi prevádzkovými výdavkami/„budovaním kapacít“ a oprávnenými administratívnymi nákladmi/„rozpočtovou podporou“, najmä pokiaľ ide o mzdové náklady.

Takéto objasnenie by zvýšilo transparentnosť spôsobov využitia financovania. Komisia by mala dôkladne monitorovať vykonávanie TP členskými štátmi.

Odporúčanie 2

Komisia by mala prijať primerané opatrenia, aby zabezpečila, že sa všeobecné administratívne výdavky, napr. na pravidelnú údržbu IT, nebudú účtovať v rozpočtových riadkoch technickej pomoci.

Odporúčanie 3

Komisia by mala v budúcnosti požadovať od členských štátov, aby vykazovali administratívne náklady/„rozpočtovú podporu“ na rozvoj vidieka samostatne, aby bolo transparentnejšie, že táto časť financovania TP sa vynakladá na takúto podporu.

91

Dvor audítorov zistil, že Komisia ani členské štáty nezaviedli vhodný rámec výkonnosti na preukázanie potreby a účinnosti financovania TP. Nepresnosť, s akou bola technická pomoc začlenená do nariadení z rokov 2007 – 2013, umožnila riadiacim orgánom vylúčiť ju z tohto základného aspektu riadneho finančného hospodárenia. Vzhľadom na to, že hlavná časť výdavkov na TP nie sú prevádzkové výdavky, zväčša sa považuje za ročné výdavky a neobjavuje sa v spoločnom rámci na monitorovanie a hodnotenie. V dôsledku toho je pre ňu charakteristické neprimerané viacročné plánovanie a chýbajúce posúdenie potrieb, čo vedie k nepresným cieľom a monitorovaniu a hodnoteniu, ktoré nie sú zamerané na výkonnosť (body 60 až 75).

92

Tým, že Komisia nedefinovala svoje vlastné potreby TP ako súčasť rámca výkonnosti, a tým, že nenástojila na tom, aby členské štáty urobili to isté, sa Komisia sama pripravila o nástroj na posúdenie celkového dosahu výdavkov na TP a zacielenie financovania tam, kde bude najprínosnejšie. Potenciálna účinnosť financovania TP je tak závažne ohrozená (body 76 až 78).

93

Dvor audítorov zistil, že opatrenia na vytváranie sietí umožnili väčšiu kompatibilitu so zložkami rámca výkonnosti prostredníctvom presnejších usmernení k využívaniu financovania TP a jasným rozdielom medzi tým, čo je prevádzkové a čo nie, spolu so stropom pre výdavky členských štátov na riadenie (body 79 až 82).

Odporúčanie 4

Komisia a členské štáty by mali zaviesť vhodný rámec výkonnosti na financovanie TP. Konkrétne potreby TP Komisie a členských štátov by sa mali primerane posúdiť a mal by byť zavedený mechanizmus na stanovenie cieľov a meranie pokroku pri ich dosahovaní, čím by sa zasa posilnila povinnosť zodpovedať sa a umožnilo by to zvýšiť účinnosť a efektívnosť výdavkov.

Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 11. marca 2015.

Za Dvor audítorov

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
predseda

Príloha

Príloha

Finančné plánovanie technickej pomoci v rozvoji vidieka v rokoch 2007 – 2013 a 2014 – 2020 na základe údajov GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

Členský štát | 2007 – 2013 | 2014 – 2020 | Zmeny 2007 – 2013 voči 2014 – 2020 (2007 – 2013 = 100 %)
Finančný plán: rozvoj vidieka (EUR) | Finančný plán: TP (EUR) | Podiel TP na RV | Finančný plán: rozvoj vidieka (EUR) | Finančný plán: TP (EUR) | Podiel TP na RV | Zmena v plánovaní RV | Zmena v plánovaní TP
Belgicko¹ | 487 484 306 | 5 653 734 | 1,16 % | 647 797 759 | 7 614 324 | 1,18 % | 132,89 % | 134,68 %
Bulharsko¹ | 2 642 248 596 | 39 545 031 | 1,50 % | 2 338 783 966 | 54 500 000 | 2,33 % | 88,51 % | 137,82 %
Česká republika¹ | 2 857 506 354 | 13 514 430 | 0,47 % | 2 281 445 107 | 22 500 000 | 0,99 % | 79,84 % | 166,49 %
Dánsko² | 577 918 796 | 23 100 024 | 4,00 % | 629 400 690 | 25 175 839 | 4,00 % | 108,91 % | 108,99 %
Nemecko¹ | 9 078 378 263 | 92 685 319 | 1,02 % | 8 768 178 051 | 199 667 445 | 2,28 % | 96,58 % | 215,43 %
Estónsko | 723 736 855 | 28 586 354 | 3,95 % | 823 341 558 | 28 083 108 | 3,41 % | 113,76 % | 98,24 %
Írsko¹ | 2 494 540 590 | 2 160 000 | 0,09 % | 2 190 000 000 | 3 180 000 | 0,15 % | 87,79 % | 147,22 %
Grécko¹ | 3 906 228 424 | 45 000 000 | 1,15 % | 4 223 960 793 | 79 723 255 | 1,89 % | 108,13 % | 177,16 %
Španielsko¹ | 8 049 474 764 | 101 591 356 | 1,26 % | 8 214 328 821 | 118 952 677 | 1,45 % | 102,05 % | 117,09 %
Francúzsko¹ | 7 584 497 109 | 49 972 316 | 0,66 % | 11 353 567 383 | 127 974 320 | 1,13 % | 149,69 % | 256,09 %
Taliansko¹ | 8 985 781 883 | 191 256 136 | 2,13 % | 10 384 714 084 | 260 147 585 | 2,51 % | 115,57 % | 136,02 %
Cyprus¹ | 164 563 574 | 2 913 089 | 1,77 % | 132 214 377 | 2 381 377 | 1,80 % | 80,34 % | 81,75 %
Lotyšsko | 1 054 373 504 | 41 644 500 | 3,95 % | 1 074 576 782 | 42 983 070 | 4,00 % | 101,92 % | 103,21 %
Litva | 1 765 794 093 | 67 996 680 | 3,85 % | 1 613 088 240 | 57 323 530 | 3,55 % | 91,35 % | 84,30 %
Luxembursko¹ | 94 957 826 | – | 0,00 % | 100 574 600 | 1 058 045 | 1,05 % | 105,92 % | N/A
Maďarsko¹ | 3 860 091 392 | 152 233 735 | 3,94 % | 3 430 667 653 | 74 055 333 | 2,16 % | 88,88 % | 48,65 %
Malta¹ | 77 653 355 | 3 063 355 | 3,94 % | 97 326 898 | 3 893 076 | 4,00 % | 125,34 % | 127,09 %
Holandsko¹ | 593 197 167 | 3 251 167 | 0,55 % | 607 305 360 | 21 695 360 | 3,57 % | 102,38 % | 667,31 %
Rakúsko | 4 025 575 992 | 87 807 211 | 2,18 % | 3 937 551 997 | 114 181 478 | 2,90 % | 97,81 % | 130,04 %
Poľsko² | 13 398 928 156 | 199 950 000 | 1,49 % | 8 598 280 814 | 132 527 195 | 1,54 % | 64,17 % | 66,28 %
Portugalsko¹ | 4 056 570 600 | 86 483 763 | 2,13 % | 4 057 788 354 | 77 095 212 | 1,90 % | 100,03 % | 89,14 %
Rumunsko¹ | 8 124 198 745 | 100 895 834 | 1,24 % | 8 015 663 402 | 178 367 919 | 2,23 % | 98,66 % | 176,78 %
Slovinsko | 915 992 729 | 12 922 668 | 1,41 % | 837 849 803 | 24 946 000 | 2,98 % | 91,47 % | 193,04 %
Slovensko² | 1 996 908 078 | 42 238 362 | 2,12 % | 1 545 272 844 | 59 291 790 | 3,84 % | 77,38 % | 140,37 %
Fínsko¹ | 2 155 018 907 | 23 082 183 | 1,07 % | 2 380 408 388 | 29 874 500 | 1,26 % | 110,46 % | 129,43 %
Švédsko¹ | 1 953 061 954 | 64 188 151 | 3,29 % | 1 763 315 250 | 63 410 453 | 3,60 % | 90,28 % | 98,79 %
Spojené kráľovstvo¹ | 4 612 120 420 | 31 294 724 | 0,68 % | 5 190 459 683 | 67 171 685 | 1,29 % | 112,54 % | 214,64 %
Spolu/priemerný podiel podľa ČŠ³ | 96 236 802 432 | 1 513 030 122 | 1,57 % | 95 237 862 657 | 1 877 774 575 | 1,97 % | 98,96 % | 124,11 %

1Na obdobie rokov 2014 – 2020 Komisia zatiaľ neschválila alebo čiastočne schválila programy rozvoja vidieka (ku koncu februára 2015).

2Na obdobie rokov 2014 – 2020 flexibilita (prevody v 1. pilieri) nie sú začlenené.

3Okrem Chorvátska, ktoré vstúpilo do EÚ v roku 2013, takže nemalo žiadne výdavky z EPFRV v rokoch 2007 – 2013; na roky 2014 – 2020 je jeho plánovaný rozpočet EPFRV 2 026 mil. EUR vrátane 55 mil. EUR na technickú pomoc.

Odpovede Komisie

Zhrnutie

IV

Komisia sa domnieva, že článok 5 nariadenia (ES) č. 1290/2005 stanovuje jednotný právny odkaz pre EPZF a EPFRV na úrovni Komisie a/alebo v jej mene.

V novom programovom období sa technická pomoc na úrovni členských štátov definuje v článku 59 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

Sloboda voľby, ktorá vyplýva z regulačnej pružnosti, je potrebná na zvládnutie širokej škály potrieb, s ktorými sa stretávajú vnútroštátne a regionálne orgány. Budovanie kapacít je veľmi úzko prepojené s určitým typom nákladov, ako sú administratívne náklady alebo nástroje IT. Výdavky financované prostredníctvom technickej pomoci sú priamo viazané na prípravu, realizáciu a hodnotenie programov rozvoja vidieka (PRV).

V súvislosti s programovým obdobím rokov 2014 – 2020 Komisia predložila členským štátom ucelené usmernenia a administratívnym pracovníkom poskytla politické usmernenia s cieľom zjednodušiť prístupy v rokovaniach o nových PRV.

V

Členské štáty musia zabezpečiť, aby všetky opatrenia rozvoja vidieka, ktoré plánujú realizovať, boli overiteľné a kontrolovateľné. Na tieto účely členské štáty určia kontrolné mechanizmy, ktoré im poskytnú primerané ubezpečenie o tom, že sa kritériá oprávnenosti a iné záväzky dodržiavajú (článok 48 nariadenia č. 1974/2006).

Počas programového obdobia 2014 – 2020 bude technická pomoc podliehať administratívnym kontrolám a kontrolám na mieste (článok 62 nariadenia č. 809/2014) s cieľom zvýšiť úroveň uistenia týkajúcu sa oprávnenosti výdavkov.

Výdavky na technickú pomoc musia byť sledovateľné a takto financované zdroje by mali byť identifikovateľné prostredníctvom riadnych účtovných postupov. Rovnaká zásada sa uplatňuje pri iných výdavkoch, príjemcoch a operáciách, ktoré by sa mohli financovať z iných fondov EÚ alebo verejnej podpory vo všeobecnosti.

VI

Členské štáty majú povinnosť poskytnúť vo výročnej správe o pokroku informácie týkajúce sa kvality a účinnosti realizácie programu vrátane využitia technickej pomoci [príloha VII k nariadeniu (ES) č. 1974/2006].

Výdavky na technickú pomoc prispievajú k bezproblémovej realizácii programov, čo je v konečnom dôsledku v prospech príjemcov.

VII

Technická pomoc pomáha k realizácii, monitorovaniu, kontrole a hodnoteniu programov rozvoja vidieka. Len súhrn následných hodnotení programov rozvoja vidieka preukáže, nakoľko technická pomoc prispela k všeobecným cieľom SPP.

Pokiaľ ide o použitie prostriedkov na technickú pomoc, zákonodarca sa rozhodol poskytnúť členským štátom v tejto oblasti pružnosť.

VII Prvé odporúčanie

Komisia prijíma toto odporúčanie a v tejto súvislosti vypracuje ďalšie usmernenia.

VII Druhé odporúčanie

Komisia nemôže prijať toto odporúčanie. Domnieva sa, že údržba IT je operačná činnosť naviazaná na aktualizáciu a vývoj systémov. V súlade s rozpočtovými usmerneniami Komisie pre fondy EŠIF zo 16. mája 2014, ktoré sa týkajú programov spoločného hospodárenia, o používaní operačnej a neoperačnej (administratívnej) technickej pomoci v prípade výdavkov na IT a audit by všetky náklady na IT, či už sa týkajú vývoja, alebo údržby IT, mali byť vyúčtované v tom istom rozpočtovom riadku ako príslušné náklady na vývoj IT. Tento prístup posilňuje rozpočtovú disciplínu a konzistentnosť vo všetkých oblastiach spoločného hospodárenia v rámci rozpočtu Komisie.

VII Tretie odporúčanie

Komisia prijíma toto odporúčanie.

V strednodobom horizonte si Komisia v rámci súčasných systémov podávania správ vyžiada podrobnejšie informácie, aby mohla zlepšiť monitorovanie typov vzniknutých nákladov (t. j. administratívnych a operačných nákladov) v rámci rozpočtu na technickú pomoc.

VII Štvrté odporúčanie

Komisia toto odporúčanie prijíma. Komisia bude nabádať členské štáty, aby používali primerané ukazovatele na monitorovanie výdavkov na technickú pomoc, i keď to nebude zavedené ako povinnosť.

Úvod

13

Objem výdavkov na technickú pomoc je plánovaný na základe identifikovaných relevantných potrieb. Napríklad článok 8 písm. c) bod vi) nariadenia (EÚ) č. 1305/2014 zavádza požiadavku pre riadiace orgány, aby zabezpečili primeranú poradenskú kapacitu na regulačné požiadavky a opatrenia týkajúce sa inovácie, skutočnosť, ktorá by mohla vyvolať ďalšie príslušné potreby v oblasti technickej pomoci.

Komisia zjednodušila prístup k technickej pomoci pre všetky fondy EŠIF, čím vytvorila spoločné právne ustanovenia platné pre všetkých. Toto ustanovenie [článok 59 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]mierne rozširuje rozsah výdavkov oprávnených na podporu vrátane komunikácie, vytvárania sietí, riešenia sťažností a audítorské činnosti, ktoré neboli použité pri definovaní technickej pomoci v predchádzajúcom právnom rámci na rozvoj vidieka.

16

Pokiaľ ide o prvý pilier, všetky záväzky sa musia vyčerpať v rámci príslušného rozpočtového roka a okrem výnimočných prípadov, pri ktorých sú povolené prenosy rozpočtových prostriedkov z jedného rozpočtového roka do druhého, tieto záväzky zaniknú na konci príslušného roka. Platby však možno uskutočniť v priebehu viac ako jedného rozpočtového roku.

Pokiaľ ide o druhý pilier, výsledok používania plánovaných finančných prostriedkov na technickú pomoc zatiaľ nie je úplne známy, keďže členské štáty môžu predložiť výkazy výdavkov počas celého roku 2015. Medzi členskými štátmi existujú veľké rozdiely v tom, aký podiel prostriedkov na rozvoj vidieka plánujú vyčleniť na technickú pomoc.

Pripomienky

24

Pokiaľ ide o prvý pilier, financovanie administratívnych nákladov členských štátov nie je zahrnuté do EPZF. Administratívne náklady, ktoré vznikli príjemcom operačných fondov alebo programov, sú oprávnené a môžu byť zahrnuté do výkazov členských štátov na základe delegovaných aktov prijatých Komisiou v zmysle nového nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 o spoločnej organizácii trhov.

25

Komisia uznáva dôležitosť zdôvodnenia a transparentnosti administratívnych nákladov financovaných zo zdrojov technickej pomoci. Riadna realizácia programov a v konečnom dôsledku politiky rozvoja vidieka si vyžaduje dobre vybavenú administratívu.

26

Komisia sa domnieva, že článok 5 nariadenia (ES) č. 1290/2005 stanovuje jednotný právny odkaz pre EPZF a EPFRV na úrovni Komisie a/alebo v jej mene.

V novom programovom období sa technická pomoc na úrovni členských štátov vymedzuje v článku 59 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

27

Napriek tomu, že pojem „budovanie kapacít“ nebol začlenený do článku 5 explicitne, všetky vymenované činnosti v konečnom dôsledku vedú k budovaniu kapacít služieb Komisie a členských štátov na účely zákonného a správneho uplatňovania pravidiel SPP.

28

Pri prijímaní nariadení si zákonodarca zvolil pružný a široký prístup k využívaniu technickej pomoci členskými štátmi. Komisia nemôže zasahovať do rozhodovania o uplatňovaní takýchto ustanovení, najmä ak sa výdavky považujú za oprávnené.

Napriek tomu Komisia vydala pre členské štáty na súčasné programové obdobie osobitné usmernenia a pre administratívnych pracovníkov tiež politické línie a orientačné ukazovatele.

Administratívne náklady podporené technickou pomocou musia byť jasne prepojené s realizáciou programu. Pružnosť pri využívaní prostriedkov technickej pomoci v rámci stanovených stropov neznamená nedostatočnú dôslednosť. V rámci zdieľaného hospodárenia by členské štáty mali zabezpečiť, aby sa s rozpočtom EÚ nakladalo v súlade so zásadami hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti [článok 30 nariadenia o rozpočtových pravidlách (EÚ, Euratom) č. 966/2012].

Výdavky technickej pomoci podporujú činnosti národných vidieckych sietí členských štátov, ktoré sú jasne vymedzené a stanovené v právnom rámci [článok 68 nariadenia (ES) č. 1698/2005] a v PRV.

30

Komisia zastáva názor, že „definícia“ a „povaha“ technickej pomoci by mali byť určené zákonodarcom.

Cieľom príručky („vademecum“) pre priame hospodárenie je poskytnúť usmernenia k validácii, finančným tokom, procesom a postupom pri plnení rozpočtu, a nie stanovovať pravidlá prideľovania rozpočtových prostriedkov medzi okruhmi.

31

Podľa účtovných systémov Komisie bola v roku 2013 celková hodnota záväzkov 21 879 114 EUR. Komisia posilnila na konci programového obdobia 2007 – 2013 činnosti v oblasti vytvárania sietí, najmä v súvislosti s európskym partnerstvom v oblasti inovácií. Tieto činnosti boli takisto kľúčovým prvkom pri príprave nasledujúceho programového obdobia. Vytváranie sietí je celkovo dôležitou činnosťou zameranou na dosahovanie výsledkov, ktorá podporuje koncipovanie politík. Pokiaľ ide o systémy IT, vývoj nových a sofistikovanejších nástrojov (napr. RDIS2, SFC) na prípravu obdobia 2014 – 2020, realizovaný najmä od roku 2012, a súvisiace výdavky sú podstatne vyššie ako v roku 2007. Pozri aj odpovede na body 32 až 35.

Spoločná odpoveď Komisie na body 32 až 35

Príslušné útvary Komisie financovali výdavky na IT prostredníctvom niekoľkých rozpočtových článkov na základe prepojenia súvisiacich výdavkov s príslušnou činnosťou:

Rozpočtové články, ktoré sa použili na toto financovanie, zahŕňajú netechnickú operačnú pomoc podporným výdavkom na fungovanie SPP (EPZF a EPFRV boli financované oddelene z článku 05 01 04) a operačnú technickú pomoc priamo spojenú s realizáciou operačných programov a činností SPP (EPZF bol financovaný v rámci článku 05 08 09 a EPFRV v rámci položky 05 04 05 02).

Vývojom a údržbou administratívnych IT systémov sa postupne začali zaoberať horizontálne útvary v rámci Komisie. Komisia však zostáva zodpovedná za IT systémy slúžiace SPP. Spomenuté rozpočtové články pokrývajú tak počiatočné náklady na vývoj príslušných IT systémov, ako aj náklady na ich údržbu. Náklady na údržbu zahŕňajú aj ďalší vývoj týchto systémov (postupná údržba podľa potreby) a ich potrebnú opravnú údržbu a prevádzku.

Na účely primeraného súladu pri plánovaní rozpočtových výdavkov na IT Komisia vydala usmernenia o programoch spoločného hospodárenia, ktoré poskytujú potrebné informácie o type rozpočtového riadka, ktorý treba použiť v prípade výdavkov (a auditu) súvisiacich s IT. Všetky druhy nákladov na IT by sa mali riadiť týmito usmerneniami, či už je to vývoj IT, alebo údržba IT, a náklady na údržbu by mali byť vyúčtované vždy v tom istom rozpočtovom riadku ako ich náklady na vývoj príslušných IT. Tento prístup posilňuje rozpočtovú disciplínu a konzistentnosť vo všetkých generálnych riaditeľstvách, ktoré sa zaoberajú spoločným hospodárením.

36

Pozri odpoveď Komisie na bod 28.

37

Pozri odpoveď Komisie na bod 28.

38

Priemerná hodnota využívania technickej pomoci na programové obdobie 2007 – 2013 (1,57 %) a predpokladaná hodnota na programové obdobie 2014 – 2020 (1,97 %) naznačujú, že členské štáty prideľujú rozpočtové prostriedky len mierne a poukazujú na to, že prostriedky sa používajú len na potrebné činnosti súvisiace s realizáciou PRV. Okrem toho skutočná suma vynaložená v rokoch 2007 – 2013 (k 31. októbru 2014) predstavovala len 70 % plánovanej sumy uvedenej v prílohe. Len 1,16 % vykonaného rozpočtu z obdobia rokov 2007 – 2013 preto skutočne smerovalo na technickú pomoc.

Pozri tiež odpoveď Komisie na bod 13.

Spoločná odpoveď Komisie na body 40 a 41

Riadne finančné hospodárenie a ambiciózne ciele politiky v rámci politiky rozvoja vidieka si vyžadujú posilnenie administratívnych kapacít v členských štátoch. S cieľom zabezpečiť primeranú realizáciu programov sa na zachovanie administratívnych kapacít v členských štátoch vyčlenilo viac zdrojov.

Okrem toho bolo kontrolované obdobie ovplyvnené vážnou hospodárskou krízou, a to najmä v niektorých členských štátoch, kde vnútroštátne administratívy zaznamenali výrazné zníženie výdavkov a nedostatok zdrojov. Takéto administratívy potom s cieľom zabezpečiť riadnu realizáciu politík a znížiť narastajúcu mieru chybovosti požiadali o financovanie prostredníctvom technickej pomoci.

43

V článku 66 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1698/2005 sa uvádza, že „… na podnet členských štátov môže EPFRV v rámci každého programu rozvoja vidieka financovať prípravné, riadiace, monitorovacie, hodnotiace, informačné a kontrolné činnosti v rámci pomoci programu. Na tieto činnosti sa môže poskytnúť najviac 4 % celkovej sumy pre každý program.“ Podľa článku 71 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1698/2005 je na kompetentných vnútroštátnych orgánoch, aby stanovili pravidlá oprávnenosti výdavkov s výhradou osobitných podmienok pre niektoré opatrenia týkajúce sa rozvoja vidieka určených v nariadení (ES) č. 1698/2005.

45

Komisia zastáva názor, že prerozdelením rozpočtových prostriedkov na riadenie sa zlepšuje spracovanie žiadostí o pomoc a poradenské služby poskytované príjemcom PRV, najmä pokiaľ ide o komplexné investičné opatrenia, čím sa zlepšuje celková realizácia programu.

46

Technická pomoc sa čiastočne používa na celkové riadenie programov rozvoja vidieka, čo subjekty zodpovedné za rozhodnutia považujú za potrebnú podporu na vykonávanie politiky, preto by sa mala posudzovať na základe ukazovateľov výkonnosti týchto programov.

47

Technická pomoc sa vo veľkej miere používa na uľahčenie administratívnej záťaže príjemcov, zlepšovanie ich znalostí a informácií o realizácii programu alebo na to, aby sa nástroje IT a elektronická administratíva naplno využívali. Dá sa preto povedať, že technická pomoc má pozitívny vplyv na príjemcov, i keď je čiastočne určená na rozpočtovú podporu.

48

Vnútroštátne administratívy v hospodársky slabších členských štátoch potrebujú väčšiu podporu, aby mohli plniť záväzky a povinnosti súvisiace s realizáciou programu. Takéto výdavky sú potrebné na financovanie administratívnych zdrojov spojených s realizáciou programu.

Výdavky na technickú pomoc v Poľsku sú v percentuálnom vyjadrení pomerne nízke.

49

Technická pomoc podporuje realizáciu kľúčových cieľov politiky, ktoré by nebolo možné dosiahnuť bez takéhoto financovania. Komisia sa preto domnieva, že výdavky na technickú pomoc neodkláňajú podstatné finančné zdroje od realizácie cieľov politiky, práve naopak, posilňujú realizáciu opatrení v členských štátoch.

V rokoch 2007 – 2013 bolo na technickú pomoc použitých len 1,16 % výdavkov (z maximálne možného stropu vo výške 4 %). Toto relatívne malé percento výdavkov na rozvoj vidieka nepoukazuje na žiadny úmysel maximalizovať platby na administratívne náklady členských štátov.

Rámček 1

Vzhľadom na to, že rozpočet technickej pomoci financuje aj niektoré náklady súvisiace s realizáciou programu, podiel týchto výdavkov (t. j. 1,16 %) sa v porovnaní s celkovým rozpočtom politiky zdá byť veľmi obmedzený.

Komisia zastáva názor, že hoci by sa náklady na kontroly v členských štátoch nemali zvyšovať, dôraz by sa mal klásť na potrebu zlepšiť kvalitu a účinnosť týchto kontrol.

Povinnosti spojené s riadením, kontrolou, informáciami, propagáciou, vytváraním sietí, monitorovaním a hodnotením sú potrebné k fungujúcej politike a náklady na ne by mali byť spolufinancované z EPFRV.

50

Komisia v rámci Výboru pre rozvoj vidieka predložila členským štátom usmernenia týkajúce sa využívania technickej pomoci v programovom období 2014 – 2020.

51

Tabuľka v prílohe sa zakladá na návrhoch PRV predložených členskými štátmi, z ktorých väčšina je stále predmetom diskusie.

Pozri tiež odpoveď Komisie na bod 13.

54

Komisia vykonáva niekoľko auditov v členských štátoch, aby si overila výdavky použité na technickú pomoc. Chyby, ktoré Komisia a Dvor audítorov nahlásia, sa monitorujú a navrhnú sa finančné opravy.

Právny rámec na programové obdobie 2014 – 2020 sa posilnil. Zoznam usmernení predložený členským štátom obsahuje nasledujúce odporúčanie: „Administratívne náklady príjemcov, ktoré sa financujú prostredníctvom technickej pomoci, vrátane personálnych nákladov by mali byť jasne vymedzené (druh nákladov a kritériá prideľovania pomoci). Okrem toho v prípadoch, keď príjemcovia využívajú aj iné fondy (napr. EŠIF alebo EPZF), musí byť zabezpečená overiteľnosť a merateľnosť administratívnych nákladov financovaných prostredníctvom technickej pomoci.“

55

Členské štáty sú upovedomené o tom, že technická pomoc sa môže vzťahovať len na PRV, a o tom, že je nutné preukázať jasné oddelenie administratívnych a personálnych nákladov týkajúcich sa prvého a druhého piliera.

Pozri tiež odpoveď na bod 54.

Rámček 2

Litovské orgány tvrdia, že ministerstvo pravidelne schvaľuje aktualizované zoznamy zamestnancov, ktorí sú čiastočne pridelení na prácu na PRV, a konkrétne percentuálne podiely pracovného času, ktoré PRV venujú. V platobnej agentúre sa stanoví pro rata pridelenie pracovného času zamestnancov, pričom sa berú do úvahy rôzne fondy spravované agentúrou, pridelené úlohy a funkcie, schválené akčné plány, plánované výzvy na predkladanie návrhov a ich spracúvanie, kontroly na mieste atď.

Pokiaľ ide o Maďarsko, 19. decembra 2014 Komisia pripomenula maďarským orgánom, že na programové obdobie 2014 – 2020 by mali poskytnúť zoznam príjemcov technickej pomoci. Okrem toho sa v prípadoch, keď príjemcovia využívajú aj iné fondy (napr. EŠIF alebo EPZF), musí zabezpečiť overiteľnosť a merateľnosť financovaných administratívnych nákladov.

Čo sa týka Rakúska, počas rokovaní o programovom období 2014 – 2020 boli ich orgány upovedomené o tom, že technická pomoc sa môže vzťahovať len na PRV, a o tom, že je nutné preukázať jasné oddelenie administratívnych a personálnych nákladov týkajúcich sa prvého a druhého piliera.

V prípade Poľska sa koeficienty odhadli na základe toho, že sa nepredpokladá, že sa podiel medzi prvým a druhým pilierom počas programového obdobia zmení.

Je potrebné poznamenať, že Komisia počas vlastných auditov berie do úvahy pripomienky Dvora audítorov. Pozri tiež odpoveď na bod 55.

56

Pozri odpoveď Komisie na bod 54.

Rámček 3

Komisia opakovane zdôraznila význam dodržiavania pravidiel verejného obstarávania v rámci dvojstranných rokovaní a vo viacerých dokumentoch, ktoré si vymenila s riadiacimi orgánmi v súlade s článkom 82 ods. 2 písm. f) nariadenia (ES) č. 1698/2005.

Osobitné záruky týkajúce sa dodržiavania pravidiel, najmä pokiaľ ide o pravidlá hospodárskej súťaže a verejného obstarávania, poskytol taliansky riadiaci orgán vo výročnej správe o pokroku.

V článku 62 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 boli rozšírené oblasti, v ktorých by mal nezávislý expert urobiť a potvrdiť výpočty. Toto sa bude vzťahovať aj na všetky operácie, v ktorých sa použije zjednodušené vykazovanie nákladov.

62

V programovom období 2014 – 2020 sa národné vidiecke siete budú monitorovať prostredníctvom troch špecifických ukazovateľov výstupov [príloha IV k nariadeniu (EÚ) č. 808/2014]. Pokiaľ ide o činnosti financované technickou pomocou, zoznam usmernení predložený členským štátom obsahuje toto odporúčanie: „Na zabezpečenie súladu so všeobecnými zásadami riadneho finančného hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ by výdavky na technickú pomoc mali vychádzať z konkrétnych, merateľných, dosiahnuteľných, realistických a časovo ohraničených (SMART) operačných cieľov [článok 30 nariadenia o rozpočtových pravidlách (EÚ, Euratom) č. 966/2012), a to po náležitom posúdení potrieb. Výstupy by sa mali monitorovať a vyhodnotiť na základe ukazovateľov výkonnosti. Členské štáty sa vyzývajú, aby vypracovali ďalšie osobitné ukazovatele technickej pomoci.“

Rámček 4

Programy rozvoja vidieka sa realizujú prostredníctvom opatrení, ktoré si na celkovú riadnu realizáciu vyžadujú podporu vo forme technickej pomoci. V tomto zmysle sa Komisia domnieva, že opatrenia sú politické nástroje (súbor nástrojov) a technická pomoc prierezovou činnosťou, ktorá podporuje účinné riadenie PRV.

Zámer zvážiť technickú pomoc oddelene od opatrení jasne dokazuje aj skutočnosť, že sú stanovené v rôznych kapitolách právnych predpisov o rozvoji vidieka. Príkladom je nariadenie (EÚ) č. 1305/2013: v hlave III kapitoly I sú opísané opatrenia, v kapitole II sú opísané spoločné ustanovenia niekoľkých opatrení a v kapitole III sa opisuje technická pomoc a vytváranie sietí. Technická pomoc je jasne oddelená od opatrení. Toto oddelenie však neznamená, že sa technická pomoc nemonitoruje či nehodnotí. PRV sú riadne plánované, monitorované a hodnotené a vplyv technickej pomoci podporuje riadnu realizáciu a účinné plnenie PRV ako celku.

V prípade Rakúska vykonala financovanie administratívnych nákladov platobná agentúra v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ, a preto ich Komisia schválila.

63

Keďže monitorovací a hodnotiaci rámec posudzuje celkovú výkonnosť programov rozvoja vidieka, prekročenie výdavkov na (neoperačné) náklady, ktoré neprispievajú k výkonnosti programu, by sa odzrkadlilo v nižšej celkovej výkonnosti. Komisia sa preto domnieva, že prínos technickej pomoci je nepriamo zahrnutý v posúdení.

64

Zámery a ciele sú primerane stanovené na úrovni PRV.

Pozri tiež odpoveď Komisie na bod 62.

67

Od členských štátov sa vyžaduje, aby preskúmali, ako by mohli byť strednodobé a dlhodobé potreby pokryté programami rozvoja vidieka ako celok.

Zmeny programu musia byť členskými štátmi riadne odôvodnené a v prípadoch, kde sa výdavky na technickú pomoc menia, musí byť poskytnuté konkrétne odôvodnenie.

Prípad Poľska navyše dokazuje, že sa môžu objaviť prípadné ťažkosti pri príprave samostatného a zmysluplného dlhodobého posúdenia potrieb v oblasti technickej pomoci.

69

Komisia nestanovila samostatné ciele pre všetky finančné prostriedky technickej pomoci, pretože sa domnievala, že to nie je potrebné, nákladovo efektívne ani primerané. Pre prípady, kde je to relevantné, však vypracovala viacročné plány a súvisiace medzníky (hodnotenie, strategický plán rozvoja IT atď.).

73

Technická pomoc sa vo všeobecných usmerneniach k spoločnému rámcu pre monitorovanie a hodnotenie (SRMH) neuvádza samostatne, pretože výkonnostné požiadavky sú nepriamo zahrnuté a merané pri hodnotení výkonnosti opatrení, ku ktorým prispievajú.

V SRMH sa predpokladá, že používanie ďalších ukazovateľov [článok 81 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1698/2005] bude vymedzené členskými štátmi, aby sa umožnilo monitorovanie a hodnotenie špecifík PRV. V SRMH boli tiež predstavené spoločné hodnotiace otázky pre technickú pomoc, ktoré sa posúdia pri priebežných a následných hodnoteniach.

75

Vzhľadom na širokú škálu potrieb, ktoré pokrýva technická pomoc, by si oddelenie monitorovania a hodnotenia od prvkov PRV, ku ktorým prispievajú, vyžadovalo veľmi veľký a nákladný rámec, ktorý by kontroloval pomerne nízke výdavky. Podľa prílohy VII k nariadeniu (ES) č. 1974/2006 by výročná správa o pokroku mala obsahovať informácie o krokoch, ktoré podnikol riadiaci orgán a monitorovací výbor, aby sa zabezpečila kvalita a účinnosť realizácie celého programu vrátane technickej pomoci. Avšak hodnotenie programov rozvoja vidieka (vrátane výsledkov a posúdenia vplyvu) by sa malo vykonávať v rámci hodnotení v polovici obdobia a následných hodnotení.

76

Vzhľadom na vysoký počet PRV a široké spektrum pokrytých potrieb sa predpokladá, že členské štáty môžu lepšie posúdiť, kde a ako je podpora (v zmysle jej vymedzenia v právnych predpisoch) najviac potrebná. Zacielenie podpory vykonávajú členské štáty na základe posúdenia potrieb a finančné prostriedky sú vyčlenené na konkrétne oblasti, ktoré sa považujú za dôležité. Ako dokazujú údaje, tieto oblasti sa značne líšia od jedného členského štátu k druhému.

77

Členské štáty výrazne zvýšili spoluprácu medzi platobnými agentúrami s cieľom posúdiť a napraviť existujúce realizačné nedostatky, ktoré spôsobujú vysokú mieru chybovosti. Takéto činnosti možno financovať prostredníctvom technickej pomoci.

78

Pozri odpoveď Komisie na bod 75.

82

Na programové obdobie 2014 – 2020 je jednou z úloh zhromaždenia vidieckych sietí uvedených v článku 3 písm. d) vykonávacieho rozhodnutia Komisie (EÚ) č. 825/2014 zabezpečiť riadne monitorovanie a hodnotenie činností Európskej siete pre rozvoj vidieka a siete EIP. V článku 8 písm. c) toho istého nariadenia sa stanovuje priebežné posudzovanie účinnosti a efektívnosti činností Európskej siete pre rozvoj vidieka a siete EIP.

Závery a odporúčania

83

Technická pomoc pomáha k realizácii, monitorovaniu, kontrole a hodnoteniu programov rozvoja vidieka. Len súhrn následných hodnotení programov rozvoja vidieka preukáže, nakoľko technická pomoc prispela k všeobecným cieľom SPP.

Pokiaľ ide o použitie prostriedkov na technickú pomoc, zákonodarca sa rozhodol poskytnúť členským štátom v tejto oblasti pružnosť.

84

Komisia sa domnieva, že článok 5 nariadenia (ES) č. 1290/2005 stanovuje jednotný právny odkaz pre EPZF a EPFRV na úrovni Komisie a/alebo v jej mene.

V novom programovom období sa technická pomoc na úrovni členských štátov definuje v článku 59 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

Sloboda voľby, ktorá vyplýva z regulačnej pružnosti, je potrebná na zvládnutie širokej škály potrieb, s ktorými sa stretávajú vnútroštátne a regionálne orgány. Riadna realizácia programov rozvoja vidieka je úzko prepojená s nevyhnutnými nákladmi, ako sú administratívne náklady na nástroje IT. Výdavky financované prostredníctvom technickej pomoci sú priamo viazané na prípravu, realizáciu a hodnotenie programov rozvoja vidieka (PRV).

V súvislosti s programovým obdobím 2014 – 2020 Komisia predložila členským štátom ucelené usmernenia a administratívnym pracovníkom poskytla politické usmernenia s cieľom zjednodušiť prístupy v rokovaniach o nových PRV.

85

V súlade s rozpočtovými usmerneniami Komisie pre fondy EŠIF, ktoré sa týkajú programov spoločného hospodárenia, o používaní operačnej a neoperačnej (administratívnej) technickej pomoci v prípade výdavkov na IT a audit by všetky náklady na IT, či už sa týkajú vývoja, alebo údržby IT, mali byť vyúčtované v tom istom rozpočtovom riadku ako príslušné náklady na vývoj IT. Tento prístup posilňuje rozpočtovú disciplínu a konzistentnosť vo všetkých oblastiach spoločného hospodárenia v rámci rozpočtu Komisie. Pokiaľ ide o technickú pomoc na podnet členských štátov, mzdové náklady sú tiež oprávnenými výdavkami, ak sú takto platené prostriedky priamo prepojené s realizáciou PRV. Zoznam usmernení o technickej pomoci na programové obdobie 2014 – 2020 predložený členským štátom v tejto súvislosti obsahuje konkrétne informácie o tom, ako určiť a financovať personálne náklady.

86

Komisia nabáda členské štáty, aby zabezpečili, že administratívne náklady príjemcov financované prostredníctvom technickej pomoci vrátane personálnych nákladov sú jasne určené. Okrem toho sa v prípadoch, keď príjemcovia využívajú aj iné fondy (napr. EŠIF alebo EPZF), musí zabezpečiť overiteľnosť a merateľnosť administratívnych nákladov financovaných prostredníctvom technickej pomoci¹.

Odporúčanie 1

Komisia prijíma toto odporúčanie a v tejto súvislosti vypracuje ďalšie usmernenia.

Odporúčanie 2

Komisia nemôže prijať toto odporúčanie. Domnieva sa, že údržba IT je prevádzková činnosť naviazaná na aktualizáciu a vývoj systémov. V súlade s rozpočtovými usmerneniami Komisie pre fondy EŠIF zo 16. mája 2014, ktoré sa týkajú programov spoločného hospodárenia, o používaní operačnej a neoperačnej (administratívnej) technickej pomoci v prípade výdavkov na IT a audit by všetky náklady na IT, či už sa týkajú vývoja, alebo údržby IT, mali byť vyúčtované v tom istom rozpočtovom riadku ako príslušné náklady na vývoj IT. Tento prístup posilňuje rozpočtovú disciplínu a konzistentnosť vo všetkých oblastiach spoločného hospodárenia v rámci rozpočtu Komisie.

Odporúčanie 3

Komisia prijíma toto odporúčanie.

V strednodobom horizonte si Komisia v rámci súčasných systémov podávania správ vyžiada podrobnejšie informácie, aby mohla zlepšiť monitorovanie typov vzniknutých nákladov (t. j. administratívnych a operačných nákladov) v rámci rozpočtu na technickú pomoc.

91

Tým, že technická pomoc je prierezovou podpornou činnosťou, monitorovanie a hodnotenie jej výdavkov je súčasťou monitorovania a hodnotenia programov ako celku.

Pri technickej pomoci sa používajú osobitné finančné ukazovatele výstupov.

92

Potenciálna účinnosť nástroja nie je podmienená existenciou systému na hodnotenie jeho dosahu.

Odporúčanie 4

Komisia prijíma toto odporúčanie.

Komisia bude nabádať členské štáty, aby používali primerané ukazovatele na monitorovanie výdavkov na technickú pomoc, i keď to nebude zavedené ako povinnosť.

1Zoznam usmernení o technickej pomoci na programové obdobie 2014 – 2020.

QJ-AB-15-003-SK-E  1977-5776

Technická pomoc sa tradične týka poskytovania odborných znalostí a financovania s cieľom podporiť ministerstvá vlád v realizácii politiky. V rámci tohto auditu Dvor audítorov preskúmal, ako boli výdavky EÚ na technickú pomoc využité v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka v rokoch 2007 – 2013. Zistil, že nastal posun od chápania technickej pomoci ako „budovania kapacít“ k podporovaniu bežných administratívnych nákladov. Z tohto dôvodu a pre chýbajúci vhodný rámec výkonnosti ani Komisia, ani členské štáty nedokážu preukázať, nakoľko technická pomoc prispela k dosahu SPP.