EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Lucemburk

LUCEMBURSKO

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu. Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).

Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015

Print | ISBN 978-92-872-2866-6 | ISSN 1831-0788 | doi:10.2865/92907 | QJ-AB-15-012-CS-C
PDF | ISBN 978-92-872-2854-3 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/068575 | QJ-AB-15-012-CS-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2859-8 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/819923 | QJ-AB-15-012-CS-E

© Evropská unie, 2015

Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.

K použití či reprodukci fotografie na s. 20 je nutné získat souhlas přímo od držitele autorských práv.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU

Bezplatné publikace:

•jeden výtisk:
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•více výtisků, plakáty či pohlednice:
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).

(*)Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).

Placené publikace:

•prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

CS
2015

č. 10

Zvláštní zpráva

Snaha o řešení problémů
v oblasti zadávání
veřejných zakázek v rámci
výdajů EU na politiku
soudržnosti by měla
zesílit

(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)

Auditní tým

Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměřených na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.

Tento audit výkonnosti provedl auditní senát II, jemuž předsedá člen EÚD Henri Grethen a který se zaměřuje na výdajové oblasti v rámci strukturálních politik, dopravy a energetiky. Audit vedl člen EÚD Phil Wynn Owen s podporou vedoucího svého kabinetu Garetha Robertse a tajemnicí kabinetu Kathariny Bryanové, vedoucího oddělení Nielse-Erika Brokoppa, vedoucího týmu Milana Šmída, auditorů Remuse Blidara, Anastassiose Karydase a Laury Zanariniové, tajemnice kabinetu H. Grethrena Ildikó Preissové a právničky Johanny Vermerové.

Zleva doprava: J. Vermer, G. Roberts, I. Preiss, A. Karydas, R. Blidar, K. Bryan, M. Smid, L. Zanarini, N.-E. Brokopp, P. Wynn Owen.

Obsah

Glosář

Zkratky

Shrnutí

Úvod

Rámec EU pro zadávání veřejných zakázek

Politika soudržnosti a zadávání veřejných zakázek

Postupy zadávání veřejných zakázek: jak fungují?

Rozsah a koncepce auditu

Připomínky

Systematická analýza chyb při zadávání veřejných zakázek ze strany Komise a členských států je velmi omezená

Nedodržení pravidel zadávání veřejných zakázek je stále významným zdrojem chyb v oblasti politiky soudržnosti

Existují různé příčiny chyb při zadávání veřejných zakázek

Komplexní analýze chyb v členských státech brání nedostatek jednotných údajů …

… v navštívených členských státech však existují známky toho, že údaje začínají být shromažďovány systematičtěji

Komise dosud komplexně a systematicky neanalyzuje chyby při zadávání veřejných zakázek

Komise a členské státy začínají provádět opatření s cílem řešit uvedený problém, je před nimi však stále dlouhá cesta

Komise od roku 2010 začala zavádět celou řadu opatření

Budou-li správně uplatňovány, mohou nové právní předpisy pomoci v řešení problematiky chyb při zadávání veřejných zakázek

Členské státy se zaměřují na primární kontroly a teprve nedávno začaly přijímat preventivní opatření

IT nástroje by mohly pomoci řešit problémy při zadávání veřejných zakázek, bude však nutné je zavést v plném rozsahu

Závěry a doporučení

Příloha I | – | Úloha Komise a členských států v zadávání veřejných zakázek a politice soudržnosti
Příloha II | – | Analýza chyb, které zjistil Účetní dvůr, podle jednotlivých fondů za období 2009–2013
Příloha III | – | Popis a analýzy chyb v jednotlivých fázích zadávacích řízení
Příloha IV | – | Řízení o nesplnění povinnosti při zadávání veřejných zakázek z podnětu Komise, období 2009–2013

Odpovědi Komise

Glosář

Auditní orgán poskytuje Komisi jistotu ohledně účinného fungování řídicích systémů a vnitřních kontrol operačního programu (OP) (a v důsledku toho ohledně legality a správnosti certifikovaných výdajů). Auditní orgány jsou zpravidla odbory úřadů vlády, útvary při ministerstvech financí (nebo útvary vnitřní kontroly v gesci ministerstva), útvary jiných ministerstev nebo útvary nejvyšších kontrolních institucí. Tyto orgány musí být provozně nezávislé na útvarech odpovědných za řízení fondů. Auditní orgán podává zprávu o zjištěních svých auditů systémů a auditů operací řídicímu a certifikačnímu orgánu dotčeného OP. Zprávy o auditech systémů a výroční kontrolní zpráva se předávají rovněž Komisi. Jestliže má auditní orgán za to, že řídicí orgán nepřijal náležité nápravné opatření, musí na danou věc upozornit Komisi.

Certifikační orgány provádějí primární kontroly u výdajů vykázaných řídicím orgánem a osvědčují legalitu a správnost daného výdaje. Obvykle jsou součástí Ministerstva financí nebo útvarů vnitřní kontroly v gesci ministerstva.

Dohody o partnerství uzavírají Evropská komise a jednotlivé členské státy. Dohody stanoví plány vnitrostátních orgánů na využití finančních prostředků z evropských strukturálních a investičních fondů v období let 2014 až 2020. Mimo jiné také zahrnují podrobnosti případných předběžných podmínek a rámce řízení výkonnosti.

Cílem Evropského fondu pro regionální rozvoj je posilovat hospodářskou a sociální soudržnost v Evropské unii vyrovnáváním hlavních regionálních rozdílů prostřednictvím finanční podpory pro budování infrastruktury a produktivní investice vytvářející pracovní místa, zejména pro podniky.

Cílem Evropského sociálního fondu je posilovat hospodářskou a sociální soudržnost v Evropské unii zvyšováním zaměstnanosti a počtu pracovních příležitostí, zejména prostřednictvím opatření v oblasti odborné přípravy, povzbuzování vysoké úrovně zaměstnanosti a tvorby většího počtu pracovní míst v lepší kvalitě.

Účelem finančních oprav je chránit rozpočet Evropské unie před zátěží v podobě chybných nebo neoprávněných výdajů. U výdajů, které spadají do režimu sdíleného řízení, je vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků odpovědností členských států. Finanční opravy lze provádět vynětím neoprávněných výdajů z výkazů výdajů členských států nebo vymáháním od příjemců. Finanční opravy může ukládat i Komise.

Cílem Fondu soudržnosti je zlepšovat hospodářskou a sociální soudržnost financováním projektů v oblasti životního prostředí a dopravy v členských státech, jejichž HNP na obyvatele je nižší než 90 % průměru EU.

Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku je útvar Evropské komise odpovědný za podporu hospodářského a sociálního rozvoje znevýhodněných regionů Evropské unie. Toto GŘ vede portfolio pro Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti (FS).

Generální ředitelství pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky, dříve známé jako GŘ pro vnitřní trh a služby, je útvar Evropské komise odpovědný za dokončení vnitřního trhu zboží a služeb, který povzbuzuje hospodářství EU prostřednictvím činností na podporu průmyslu a malých a středních podniků a realizuje vesmírnou politiku EU. Toto ředitelství je rovněž odpovědné za tvorbu právních předpisů EU týkajících se zadávání veřejných zakázek a za dohled nad jejich prováděním členskými státy.

Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování je útvar Evropské komise odpovědný za zaměstnanost a sociální věci EU. V partnerství s vnitrostátními orgány, sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti a jinými zúčastněnými subjekty generální ředitelství řeší problémy spojené s globalizací, stárnutím obyvatelstva EU a měnící se sociální realitou. Toto GŘ vede portfolio pro Evropský sociální fond (ESF).

Korupce znamená zneužití moci za účelem získání soukromé výhody. Pasivní korupce znamená záměrné jednání úředníka, který přímo nebo pomocí prostředníka žádá nebo přijímá výhody pro sebe nebo pro třetí osobu, nebo přijímá příslib takové výhody, aby pak určitým způsobem jednal nebo se zdržel určitého jednání, které je jeho povinností. Aktivní korupce je záměrné jednání kterékoli osoby, která úředníkovi takové výhody slibuje nebo poskytuje.

Nejvyšší kontrolní instituce jsou vnitrostátní subjekty odpovědné za kontrolu příjmů a výdajů státní správy.

Nesrovnalost je jednání, které není v souladu s pravidly EU a má potenciální škodlivý dopad na finanční zájmy EU. Může být výsledkem skutečných chyb, kterých se dopustí příjemci, kteří žádají o finanční prostředky, a orgány odpovědné za provádění plateb. Je-li nesrovnalost způsobena záměrně, je klasifikována jako podvod.

Operační program stanoví priority a cíle členského státu a způsob použití finančních prostředků během daného období, obvykle sedmi let, k financování projektů. Tyto projekty musí přispívat k dosahování jednoho nebo více z určitého počtu cílů specifikovaných na úrovni prioritní osy daného operačního programu. Programy musí existovat pro každý z fondů v oblasti politiky soudržnosti, tedy pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Fond soudržnosti a Evropský sociální fond. Operační programy připravují členské státy, a nežli je možné provést jakékoli platby z rozpočtu EU, musí je schválit Komise. Programy lze během jimi pokrytého období měnit pouze se souhlasem obou stran.

Podvod je záměrné podvodné jednání za účelem osobního obohacení nebo způsobení ztráty jiné osobě.

Předběžné podmínky jsou podmínky, které vycházejí z předem vymezených kritérií stanovených v dohodách o partnerství. Při přípravě operačních programů EFRR, FS a ESF v programovém období 2014–2020 musí členské státy posuzovat, zda byly tyto podmínky splněny. Jestliže splněny nebyly, je nutné vypracovat akční plány, které zajistí splnění podmínek do 31. prosince 2016.

Řídicí orgán je celostátní, regionální nebo místní orgán veřejné moci nebo veřejný či soukromý subjekt určený členským státem k řízení operačního programu. K jeho úkolům patří výběr projektů, které mají být financovány, sledování toho, jak jsou projekty prováděny, a podávání zpráv Komisi o finančních aspektech a dosažených výsledcích.

Veřejní zadavatelé jsou vnitrostátní, regionální nebo místní orgány či veřejnoprávní subjekty, jejichž úloha zahrnuje uplatňování směrnic o zadávání veřejných zakázek u veřejných zakázek a veřejných soutěží na projekty.

Zadávání veřejných zakázek je proces, kterým vnitrostátní, regionální a místní veřejné nebo veřejnoprávní orgány nakupují výrobky, služby a stavební práce, například pozemní komunikace a budovy. Pravidla anebo zásady zadávání veřejných zakázek platí i pro soukromé subjekty, jestliže zadávají zakázky, které jsou financovány převážně z veřejných prostředků, nebo jestliže takové požadavky stanoví grantová dohoda.

Zkratky

EFRR: Evropský fond pro regionální rozvoj

ESF: Evropský sociální fond

FS: Fond soudržnosti

GŘ GROW: Generální ředitelství pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky

NKI: nejvyšší kontrolní instituce

OLAF: Evropský úřad pro boj proti podvodům

OP: operační program

SFEU: Smlouva o fungování Evropské unie

Shrnutí

I

Politika EU pro zadávání veřejných zakázek je klíčovým nástrojem budování jednotného trhu a zajišťování efektivního využívání veřejných prostředků. V rámci EU je oblast zadávání veřejných zakázek upravena směrnicemi EU pro zadávání veřejných zakázek, jež stanoví společná pravidla a postupy, které musí veřejné orgány zadávající práce nebo služby dodržovat.

II

Pro programové období 2007–2013 bylo na oblast politiky soudržnosti vyčleněno 349 miliard EUR prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti a Evropského sociálního fondu. Významná část těchto finančních prostředků, zejména pro EFRR a Fond soudržnosti, je vynakládána formou zadávání veřejných zakázek. Téměř polovina všech projektů týkajících se těchto tří fondů, které byly předmětem auditu Účetního dvora za období 2009–2013, zahrnovala jedno či více zadávacích řízení.

III

Nedodržení pravidel zadávání veřejných zakázek je trvalým a významným zdrojem chyb. Závažné chyby vedly k nedostatečné či zcela chybějící spravedlivé hospodářské soutěži anebo k uzavírání smluv na veřejné zakázky se subjekty, které nepředložily nejlepší nabídky.

IV

Tato zpráva posuzuje, zda Komise a členské státy přijímají vhodná a účinná opatření s cílem řešit problematiku chyb při zadávání veřejných zakázek v oblasti politiky soudržnosti.

V

Audit zjistil, že Komise a členské státy začaly tuto problematiku řešit, stále však zbývá hodně práce z hlediska její analýzy a provádění opatření.

VI

Systematická analýza chyb při zadávání veřejných zakázek ze strany Komise a členských států je velmi omezená. Nedostatek dostatečně podrobných, spolehlivých a jednotných údajů o povaze a rozsahu chyb při zadávání veřejných zakázek brání komplexní analýze základních příčin. Existují však známky toho, že některé z členských států navštívených pro účely tohoto auditu začínají údaje systematicky shromažďovat.

VII

Komise od roku 2010 začala zavádět celou řadu opatření. Legislativní opatření zahrnovala revizi směrnic o zadávání veřejných zakázek a zařazení konkrétních podmínek pro systémy zadávání veřejných zakázek, které musí členské státy splnit nejpozději do konce roku 2016, do dohod o partnerství. Komise rovněž v roce 2013 zřídila technickou pracovní skupinu a vypracovala interní akční plán. Většina opatření v rámci plánu však dosud nebyla plně realizována. Členské státy začaly až nedávno přijímat komplexní opatření, která mají zabránit výskytu chyb.

VIII

Účetní dvůr doporučuje:

a)i)Komise by měla vytvořit databázi nesrovnalostí, která by byla schopna poskytnout základ pro smysluplnou analýzu chyb při zadávání veřejných zakázek. Komise by měla komplexně analyzovat četnost, závažnost a příčiny chyb při zadávání veřejných zakázek v oblasti politiky soudržnosti, a to na základě odpovídajících údajů, které získá jednak z vlastních databází, jednak je poskytnou členské státy. Svou analýzu by měla zveřejnit v rámci zprávy o zadávání veřejných zakázek, kterou požadují nové směrnice;

ii)Příslušné orgány v členských státech by měly připravit a analyzovat své vlastní databáze nesrovnalostí v oblasti politiky soudržnosti, včetně nesrovnalostí vznikajících při zadávání veřejných zakázek, a měly by spolupracovat s Komisí, aby tyto údaje poskytovaly v takové podobě a termínech, aby usnadnily práci Komise;

b)Komise by se měla důsledně snažit o pozastavení plateb dotčeným členským státům, dokud tyto státy nedostatky nenapraví, nebude-li předběžná podmínka týkající se zadávání veřejných zakázek splněna do konce roku 2016;

c)Komise by měla aktualizovat a zveřejnit svůj interní akční plán pro oblast zadávání veřejných zakázek. Každoročně by měla vykazovat dosažený pokrok. Za tím účelem by Komise měla zlepšit koordinaci napříč svými útvary, kterých se oblast veřejných zakázek týká;

d)Komise by měla zřídit skupinu na vysoké úrovni, která bude zajišťovat vedení během řešení problematiky chyb při zadávání veřejných zakázek, aby zabránila riziku, že se opatření nebudou uplatňovat ve všech útvarech Komise jednotně. Tato skupina by měla prosazovat zlepšení v oblasti zadávání veřejných zakázek, včetně v případě potřeby zjednodušování v této oblasti;

e)Komise by měla ukládat finanční opravy, kdykoli zjistí, že primární kontroly členských států nejsou dostatečně účinné, a tam, kde to je nutné, zahajovat řízení o nesplnění povinnosti z důvodu porušování směrnic o veřejných zakázkách;

f)Komise by měla více využívat příležitosti, které nabízí rozvoj informačních technologií, včetně propagace elektronického zadávání zakázek a nástrojů pro získávání údajů a osvědčených postupů;

g)členské státy by dále měly využívat příležitostí, jež nabízí elektronické zadávání zakázek a nástroje pro získávání údajů.

Úvod

01

Politika EU v oblasti zadávání veřejných zakázek je klíčovým nástrojem budování jednotného trhu a dosahování inteligentního, udržitelného růstu podporujícího začlenění podle strategie Evropa 2020 a současně zajištění co nejúčinnějšího využívání veřejných prostředků¹. Zlepšit efektivnost veřejných výdajů a dosáhnout optimálního využití prostředků jsou ústřední cíle státní správy. Na různých úrovních státní správy jsou stanovena pravidla, která mají zajistit co nejlepší využívání veřejných prostředků při zadávání veřejných zakázek. Obrázek 1 uvádí některé hlavní údaje.

Obrázek 1

Několik hlavních údajů o využívání veřejných zakázek v EU

Zdroj: Evropský parlament a Evropská komise².

02

Cílem pravidel EU pro zadávání veřejných zakázek je mimo jiné zajistit dodržování zásad a základních svobod stanovených ve Smlouvě o fungování Evropské unie (SFEU) (viz obrázek 2)³. To by pak zvýšilo hospodářskou soutěž a přeshraniční obchod, což by vedlo k lepšímu poměru kvality a ceny pro subjekty veřejného sektoru a současně k nárůstu produktivity v dodavatelských odvětvích a ke zlepšení účasti malých a středních podniků a jejich přístupu na dané trhy. Stručně řečeno, tato pravidla mají podporovat jednotný trh, povzbuzovat hospodářskou soutěž a prosazovat výhodný poměr kvality a ceny.

03

Tato zpráva zkoumá soustavně vysokou míru chyb týkajících se zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů EU v oblasti politiky soudržnosti, konkrétně tam, kde nebyla řádně dodržena pravidla. Zpráva zejména šetří, zda Komise a členské státy přijímají vhodná a účinná opatření k řešení problému⁵.

Obrázek 2

Zásady zadávání veřejných zakázek

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě dokumentu Komise⁴.

Rámec EU pro zadávání veřejných zakázek

04

Rámec EU pro zadávání veřejných zakázek se opírá o dohodu o vládních zakázkách (DVZ), mnohostrannou dohodu mezi řadou členů Světové obchodní organizace⁶, která upravuje nákup zboží a služeb ze strany subjektů veřejného sektoru a vychází ze zásad otevřenosti, transparentnosti a zákazu diskriminace. Obrázek 3 uvádí strukturu správy veřejných zakázek.

05

V rámci EU se zadávání veřejných zakázek řídí směrnicemi EU o zadávání veřejných zakázek, jež stanoví společná pravidla a postupy, které musí subjekty veřejného sektoru dodržovat u zakázek vysoké hodnoty⁷. Pravidla mají zajistit, aby společnosti v rámci celého jednotného trhu měly možnost soutěžit o veřejné zakázky. Tato pravidla platná v celé EU se použijí bez ohledu na to, zda jsou finanční prostředky čistě vnitrostátní, nebo zda jsou zúčastněny i prostředky EU. Směrnice EU platí i v celém Evropském hospodářském prostoru.

Obrázek 3

Správa veřejných zakázek

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

06

Stejně jako všechny ostatní směrnice musí být směrnice EU o zadávání veřejných zakázek transponovány, tzn. provedeny členskými státy do jejich vnitrostátního práva. Tyto směrnice stanoví minimální normy a pomáhají vytvořit rovné podmínky, přičemž současně dávají členským státům možnost reagovat na vnitrostátní zvláštnosti a potřeby a přizpůsobit se jim. Členské státy se mohou rozhodnout přijmout právní předpisy, které budou v některých ohledech konkrétnější nebo přísnější. Členské státy mají i značnou volnost ve věci správních režimů zaváděných pro zajištění souladu s pravidly EU.

07

Do oblasti působnosti směrnic EU o zadávání veřejných zakázek nespadají všechny veřejné zakázky. Směrnice EU o zadávání veřejných zakázek stanoví minimální prahové hodnoty⁸, do nichž se zakázky řídí jen vnitrostátními pravidly. Ve všech případech však musí zakázky dodržet zásady Smlouvy (viz obrázek 2).

08

Veřejné zakázky v oblasti působnosti směrnic EU musí být zveřejněny v databázi veřejných zakázek „Tender Electronic Daily“ (TED). Poměr hodnoty veřejných zakázek zveřejněných v databázi TED k hrubému domácímu produktu (HDP) lze použít jako ukazatel míry využití veřejných zakázek v celé EU. V roce 2012 činila celková hodnota veřejných zakázek zveřejněných v databázi TED 3,1 % HDP EU⁹. V některých členských státech je využití veřejných zakázek nad prahovou hodnotou nižší než uvedený průměr a míry využití jsou výrazně nižší než 3,1 %, například v Německu (1,1 %), Rakousku (1,5 %), Irsku (1,5 %) a Lucembursku (1,6 %). Komise je v kontaktu s Německem, aby zjistila důvody tohoto stavu¹⁰.

Politika soudržnosti a zadávání veřejných zakázek

09

Pro programové období 2007–2013 bylo na oblast politiky soudržnosti vyčleněno 349 miliard EUR prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti (FS) a Evropského sociálního fondu (ESF); pro období 2014–2020 bylo vyčleněno 367 miliard EUR¹¹.

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

Obrázek 4

Subjekty s úlohou v oblasti politiky soudržnosti a veřejných zakázek

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

10

Odpovědnost za výdaje EU v rámci politiky soudržnosti sdílí Komise s členskými státy (viz obrázek 4 a příloha I). Významná část těchto finančních prostředků, zejména pro EFRR a Fond soudržnosti, je vynakládána formou zadávání veřejných zakázek. Téměř polovina všech operací, které byly předmětem auditu Účetního dvora v souvislosti s těmito třemi fondy, zahrnovala jednu či více veřejných zakázek.

11

Členské státy mají své vlastní rámce veřejného řízení a kontroly, které se mají zabývat vnitrostátními veřejnými výdaji i veřejnými výdaji EU, a tyto rámce zahrnují širokou škálu subjektů veřejného sektoru, včetně nejvyšších kontrolních institucí.

Postupy zadávání veřejných zakázek: jak fungují?

12

Po prvotní přípravě projektu a posouzení potřeb zahrnuje postup zadávání veřejné zakázky tři hlavní fáze, každou se specifickými kroky (viz obrázek 5).

Obrázek 5

Hlavní fáze postupů zadávání veřejných zakázek

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

13

Dílčí části každé fáze závisejí na tom, který konkrétní postup zadávání veřejné zakázky se použije (rámeček 1 uvádí popis hlavních druhů postupů). Zakázky lze udělovat buď pouze na základě ceny, nebo uchazeči, který podal ekonomicky nejvýhodnější nabídku. Většina zakázek (70 %) je udělována na základě ekonomicky nejvýhodnější nabídky¹².

Rámeček 1

Šest hlavních druhů postupu zadávání veřejných zakázek v souladu se směrnicemi z roku 2014

Otevřené řízení. Nejčastěji používaná řízení, tvoří 51 % všech udělených zakázek. Nabídky musí být předloženy do určitého data a jsou hodnoceny všechny přípustné nabídky¹³.

Omezené řízení. Dodavatelé, kteří projeví zájem, jsou nejprve požádáni, aby předložili své kvalifikace, následně je sestaven užší seznam a k předložení nabídky jsou vyzváni jen dodavatelé uvedení na tomto seznamu.

Soutěžní dialog. Používá se pro složitější veřejné zakázky. Postup zahrnuje dialog mezi zadavatelem a potenciálními dodavateli, jehož cílem je určit a vymezit nejoptimálnější právní anebo finanční nastavení projektů, které nejlépe vyhovuje splnění potřeb či cílů zadavatele.

Soutěžní řízení s jednáním. Po výzvě k podávání nabídek a prvotním hodnocení vyzve zadavatel hospodářské subjekty, které vybral, aby předložily předběžnou nabídku. Zadavatel pak jedná o předběžné nabídce a všech následně předložených nabídkách (s výjimkou konečné nabídky) s cílem zlepšit jejich obsah.

Jednací řízení bez zveřejnění lze využít jen u malého počtu předem určených případů. Zadavatel zahajuje jednání o zakázce s jedním nebo více dodavateli.

Inovační partnerství. Zadavatel vybírá dodavatele na základě inzerátu a použije jednací postup, v jehož rámci je vyzve k předkládání myšlenek na vytvoření inovativních prací, zakázek či služeb, které mají za cíl splnit potřebu, pro niž na trhu neexistuje žádný vhodný stávající „produkt“. Zadavatel může takováto partnerství uzavřít s více než jedním dodavatelem.

1KOM(2010) 2020 v konečném znění ze dne 3. března 2010 „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“.

2Viz výroční přezkum provádění veřejných zakázek z roku 2013, který zveřejnilo GŘ pro vnitřní trh a služby dne 1. srpna 2014; SMEs‘ access to public procurement markets and aggregation of demand in the EU (Přístup malých a středních podniků k trhům s veřejnými zakázkami a agregace poptávky v EU), studie, kterou pro Evropskou komisi vypracovaly společnosti PwC, ICF GHK a Ecorys, únor 2014; a The Cost of Non-Europe in the Single Market, IV - Public Procurement and Concessions (Náklady nesjednocené Evropy na jednotném trhu, IV – Veřejné zakázky a koncese), výzkumný útvar Evropského parlamentu (European Parliamentary Research Service, EPRS), září 2014 – PE 536.355.

3Volný pohyb zboží (článek 28 SFEU) a služeb (článek 56), svoboda usazování (článek 49) a volný pohyb služeb, zákaz diskriminace a rovné zacházení, proporcionalita, transparentnost a vzájemné uznávání (články 18 a 53).

4Interpretační sdělení Komise o právních předpisech Společenství použitelných pro zadávání zakázek, na které se plně nebo částečně nevztahují směrnice o zadávání veřejných zakázek (Úř. věst. C 179, 1.8.2006, s. 2).

5Viz rovněž situační zpráva Účetního dvora z roku 2014 „Jak co nejlépe využívat prostředky EU: situační zpráva o rizicích finančního řízení rozpočtu EU“ (http://eca.europa.eu).

6Na začátku roku 2015 měla DVZ 15 smluvních stran, zahrnujících 43 členů Světové obchodní organizace. Dalších 28 členů Světové obchodní organizace působí ve výboru DVZ jako pozorovatelé. Z nich je deset členů v procesu přistoupení k dohodě.

7Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1). Uvedené směrnice budou nahrazeny revidovanými směrnicemi a novou směrnicí o udělování koncesí, které byly zveřejněny dne 17. dubna 2014 a mají být provedeny do 18. dubna 2017 (bod 0). Zakázky týkající se obrany a služeb obecného zájmu jsou upraveny jinými pravidly.

8Nejběžněji používanými prahovými hodnotami od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2015 jsou následující: 5 186 000 EUR pro stavební zakázky a 134 000 EUR pro zakázky na dodávky a služby. Další prahové hodnoty platí pro veřejné služby a pro veřejné zadavatele na nižší než ústřední úrovni.

9Viz ukazatele veřejných zakázek za rok 2012, které zveřejnilo GŘ Markt – hospodářská analýza a elektronické zadávání zakázek dne 12. listopadu 2014.

10Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Německa na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.204, s. 20).

11Prostředky na závazky v běžných cenách pro oblast hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Zdroj: „Víceletý finanční rámec 2014–2020 a rozpočet EU 2014, Komise EU“.

12Public Procurement in Europe, Cost and Effectiveness (Zadávání veřejných zakázek v Evropě, náklady a efektivita), studie regulace veřejných zakázek, kterou pro Evropskou komisi vypracovaly společnosti PwC, London Economics a Ecorys, březen 2011, s. 5.

13Viz výroční přezkum provádění veřejných zakázek z roku 2013, který zveřejnilo GŘ pro vnitřní trh a služby dne 1. srpna 2014.

Rozsah a koncepce auditu

14

Účetní dvůr zkoumal, zda Komise a členské státy přijímají vhodná a účinná opatření s cílem řešit problematiku chyb při zadávání veřejných zakázek v oblasti politiky soudržnosti, a snažil se zodpovědět tyto otázky:

a)Analyzovaly Komise a členské státy problematiku chyb při zadávání veřejných zakázek v oblasti politiky soudržnosti?

b)Přijaly Komise a členské státy vhodná opatření s cílem řešit tuto problematiku a byla tato opatření účinná?

15

Audit se zabýval výsledky auditů pro prohlášení o věrohodnosti Účetního dvora za období let 2009 až 2013 a zohlednil opatření, která Komise a členské státy přijaly od roku 2009 do roku 2014 s cílem řešit problém nedodržování pravidel pro veřejné zakázky.

16

Výsledky auditu vycházejí z:

a)analýzy příslušné dokumentace Komise;

b)pohovorů s pracovníky Komise;

c)průzkumu provedeného mezi 115 auditními orgány v 27 členských státech (mimo Chorvatska), které odpovídají za operační programy EFRR, ESF a FS, z nichž odpovědělo 69. Hlavním cílem průzkumu bylo shromáždit informace týkající se rámce pro zadávání veřejných zakázek, zjištěných chyb při zadávání veřejných zakázek a preventivních a nápravných opatření přijatých na vnitrostátní úrovni;

d)návštěv čtyř členských států (České republiky, Španělska, Itálie a Spojeného království), v nichž audity pro prohlášení o věrohodnosti Účetního dvora zjistily vysoké počty chyb při zadávání veřejných zakázek v období let 2009 až 2013;

e)návštěvy Kypru zaměřené na využití elektronického zadávání veřejných zakázek;

f)krátkého průzkumu zaslaného 28 nejvyšším kontrolním institucím v EU, z nichž 18 odpovědělo.

17

Audit se snažil pokud možno zjistit v praxi osvědčené postupy, které by bylo možné sdílet mezi členskými státy.

Připomínky

18

Připomínky jsou uvedeny v dvou oddílech:

a)první oddíl uvádí shrnutí zjištění auditů Účetního dvora ve věci zadávání veřejných zakázek v souvislosti s EFRR, FS a ESF v období 2009–2013 a zkoumá, zda Komise a členské státy mají spolehlivý analytický základ pro pochopení problematiky chyb při zadávání veřejných zakázek; a

b)druhý oddíl popisuje opatření přijatá Komisí i členskými v posledních letech a dle možnosti hodnotí jejich účinnost.

Systematická analýza chyb při zadávání veřejných zakázek ze strany Komise a členských států je velmi omezená

Nedodržení pravidel zadávání veřejných zakázek je stále významným zdrojem chyb v oblasti politiky soudržnosti

Co představuje chybu?

19

K chybě dochází v případě, že nejsou dodržena pravidla EU anebo vnitrostátní pravidla pro zadávání veřejných zakázek. Pro účely této zprávy se rozlišují tři typy chyb, které jsou uvedeny v tabulce 1.

Tabulka 1

Typologie chyb použitá v této zprávě, s příklady¹

Typ chyby
Popis
Příklady

Závažná
Závažné porušení pravidel, jehož výsledkem je narušení hospodářské soutěže anebo udělení zakázky subjektům, které nepředložily nejlepší nabídky.

a.přímé zadání – zakázka zadaná bez využití postupu zadávání veřejné zakázky v případě, že tento postup měl být použit;

b.zadání významných anebo předvídatelných dodatečných stavebních prací nebo služeb bez využití postupu zadávání veřejné zakázky v případě, že tento postup měl být použit;

c.protiprávní výběrová/zadávací kritéria nebo jejich nesprávné použití, které vedly k jinému výsledku zadávacího řízení.

Významná
Významné porušení pravidel, přesto se však má za to, že zakázky byly uděleny subjektům, které předložily nejlepší nabídky

a.protiprávní výběrová/zadávací kritéria nebo jejich nesprávné použití, které však nevedly k jinému výsledku zadávacího řízení.

b.ne všechna výběrová/zadávací kritéria byla zveřejněna v zadávací dokumentaci;

c.omezená hospodářská soutěž v důsledku neodůvodněné naléhavosti.

Méně významná
Méně závažné a často formální chyby, které neměly škodlivý vliv na úroveň hospodářské soutěže

a.oznámení o zahájení zadávacího řízení je zveřejněno později, než se požaduje, nebo není zveřejněno vůbec;

b.toto oznámení není zveřejněno v Úředním věstníku EU.

1V rámci prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti jsou chyby zde označované za závažné uváděny jako „vyčíslitelné“ chyby. Tyto chyby přispívají k míře chyb odhadované Účetním dvorem. Viz výroční zpráva Účetního dvora za rok 2013, příloha 1.1 (Úř. věst. C 398, 12. 11. 2014).

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

Chyby, které Účetní dvůr zjistil při svých auditech pro prohlášení o věrohodnosti v období 2009–2013

20

V období 2009–2013 Účetní dvůr v rámci svých prohlášení o věrohodnosti přezkoumal více než 1 400 operací¹⁴ spolufinancovaných z rozpočtu EU prostřednictvím EFRR, FS a ESF, včetně ověřování postupů zadávání veřejných zakázek týkajících se téměř 700 projektů. Chyby týkající se zadávání veřejných zakázek byly zjištěny u přibližně 40 % všech těchto projektů. Celkem bylo zjištěno téměř 590 chyb. Obrázek 6 uvádí rozložení těchto chyb podle jejich závažnosti.

21

Závažné chyby tvořily 48 % Účetním dvorem odhadované míry chyb u EFRR a FS a 16 % u FS v období 2009–2013. Největší podíl závažných chyb, 70 %, byl zjištěn v EFRR. Důvodem je částečně skutečnost, že programy EFRR a FS většinou zahrnují větší projekty v oblasti infrastruktury, u nichž zakázky často podléhají výběrovým řízením¹⁵. Příloha II uvádí souhrnné údaje o rozložení chyb mezi třemi uvedenými fondy: EFRR, FS a ESF.

Obrázek 6

Rozložení chyb zjištěných při auditech pro prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti za období 2009–2013 v oblasti politiky soudržnosti podle jejich závažnosti

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

22

Chyby byly zjištěny ve všech fázích zadávání zakázek, přičemž největší podíl závažných chyb byl zjištěn ve fázi před zadávacím řízením:

a)ve fázi před zadávacím řízením byla většina zjištěných chyb, tedy 71 (82 %) z 87, závažná. Zadavatelé se zcela vyhýbali postupům zadávání zakázek tím, že přímo uzavírali smlouvy v případech, kdy mělo být provedeno výběrové řízení, nebo dělili zakázky na menší s cílem vyhnout se překročení prahové hranice, nebo používali nevhodné postupy. Mnoho smluv přímo uzavřených tímto způsobem zahrnovalo poskytování služeb a nikoli stavební práce (viz příklad, který uvádí rámeček 2);

b)ve fázi zadávacího řízení byla většina závažných chyb zjištěna v zadávací dokumentaci a uplatnění výběrových/zadávacích kritérií. Největší část z celkového počtu tvořily chyby týkající se požadavků na zveřejňování a transparentnost (186 z 587 chyb), z toho třetina byla významná (viz příklad, který uvádí rámeček 3).

Rámeček 2

Příklad závažné chyby v případě, kdy zcela chyběl postup zadávání veřejné zakázky

V projektu EFRR v Polsku, jehož cílem bylo vybudovat obchvat jednoho velkého města, se zadavatel rozhodl udělit zakázku na „autorský dohled“ ze strany architekta¹⁶ v jednacím řízení s jedním hospodářským subjektem. Uplatnit se přitom mělo otevřené nebo omezené řízení umožňující soutěž mezi více uchazeči. Hodnota zakázky činila přibližně 300 000 EUR.

Rámeček 3

Příklad významné chyby v případě, kdy nebyly dodrženy požadavky na zveřejnění a transparentnost

V České republice zadavatel u projektu výstavby dálnice, na který bylo poskytnuto přibližně 87 milionů EUR z Fondu soudržnosti, v oznámení o zadávacím řízení neupřesnil minimální požadavky týkající se technické způsobilosti. V důsledku toho nebyly dodrženy požadavky na transparentnost a zveřejnění.

© Ředitelství silnic a dálnic České republiky

c)ve fázi řízení zakázek bylo 31 (42 %) ze 74 zjištěných chyb závažných a týkalo se úprav nebo rozšíření rozsahu smluv bez využití zadávacího řízení v případech, kdy bylo zadávací řízení požadováno (viz příklad, který uvádí rámeček 4).

23

Příloha III uvádí další informace o rozložení chyb v jednotlivých fázích před zadávacím řízením, zadávacího řízení a řízení zakázky.

24

Zvláštní zpráva Účetního dvora o příčinách chyb v oblasti rozvoje venkova ukazuje obdobnou situaci. Významný počet chyb při zadávání veřejných zakázek byl způsoben neoprávněným přímým udělením zakázky, nesprávným uplatněním výběrových a zadávacích kritérií a nerovným zacházením s uchazeči¹⁷.

Rámeček 4

Příklad závažné chyby týkající se úprav rozsahu zakázky

Ve Španělsku byla zakázka na výstavbu čističky odpadních vod, na kterou bylo poskytnuto přibližně 33 milionů EUR z EFRR, původně vybírána a zadána řádným způsobem. Následně byla však více než polovina zadaných stavebních prací nahrazena jinými stavebními pracemi, které zahrnovaly odlišné technologie, materiály a množství. Ačkoli účel a celková cena projektu se nezměnily, provedené stavební práce byly podstatně odlišné od těch, které byly předmětem původní zakázky. Více než polovina konečných stavebních prací tak neprošla zadávacím řízením.

Existují různé příčiny chyb při zadávání veřejných zakázek

Složitost, nedostatečné správní kapacity a nedostatečné plánování

25

Pro každý systém zadávání veřejných zakázek je charakteristická určitá míra složitosti. Současná úroveň složitosti právního a správního rámce je však vnímána jako problém. Podle 90 % z 69 auditních orgánů, které odpověděly v průzkumu provedeném pro účely tohoto auditu (viz bod 16), je právní rámec pro zadávání veřejných zakázek v jejich zemi složitější, než by bylo nutné. Respondenti v průzkumu uvedli, že chyby jsou způsobeny zejména velkým množstvím právních předpisů anebo pokynů, jejich komplikovaným prováděním v praxi a také nedostatkem zkušeností při realizaci postupu zadávání veřejných zakázek. Téměř polovina respondentů uvedla, že hlavní oblastí pro zlepšování praxe při zadávání veřejných zakázek může být zjednodušení postupů. Přehled o situaci v jednom z členských států navštívených pro účely auditu viz rámeček 5.

Rámeček 5

Problém složitosti a velkého množství právních předpisů: příklad z členského státu

Orgány v Itálii dotazované pro účely tohoto auditu považovaly právní rámec zadávání veřejných zakázek za složitý kvůli šíři a hloubce právních předpisů a komplikovanosti postupů stanovených pro zúčastněné zadavatele i pro společnosti, které jsou předkladateli nabídek. Kromě toho je hlavní italský zákon upravující zadávání veřejných zakázek často pozměňován, což komplikuje jeho uplatňování. Podle italského úřadu pro boj proti korupci jsou zásadní změny hlavních legislativních aktů v oblasti zadávání veřejných zakázek od roku 2009 obsaženy ve 22 legislativních aktech. Velké množství právních předpisů se zvyšuje v důsledku pravidel týkajících se zadávání veřejných zakázek pro jednotlivé fondy – například rozhodnutí ministerstva práce, kterým se stanoví doplňující ustanovení pro zadávání veřejných zakázek pod prahovými hranicemi stanovenými pro projekty spolufinancované z ESF. V červnu 2014 byla zřízena pracovní skupina složená ze zástupců Itálie a Komise, jejímž cílem je podpora zjednodušení při provádění směrnic EU z roku 2014 ve vnitrostátním právu.

26

Nedostatek správní kapacity souvisí s nedostatkem znalostí pravidel i technických odborných znalostí v oblasti konkrétních stavebních prací nebo služeb, které jsou předmětem zakázky. Tento problém se netýká jen zadavatelů, ale i orgánů odpovědných za monitorování uvedených postupů. Zkušenosti Účetního dvora týkající se auditů chyb při zadávání veřejných zakázek naznačují, že problémy v oblasti nedodržování předpisů souvisejí s nedostatečným prováděním stávajících pravidel¹⁸. Také administrativní pochybení vedou k chybám. Příklad z jednoho z členských států navštívených pro účely auditu je uveden v rámečku 6.

27

Další příčinou chyb je nedostatečné plánování projektů a zadávacích řízení, zejména chyb vznikajících ve fázi řízení zakázky v souvislosti s úpravami nebo rozšiřováním zakázek.

Členské státy neprovedly směrnice EU vždy správně

28

Každý členský stát je povinen provést směrnice EU o zadávání veřejných zakázek do svých vnitrostátních právních předpisů. Jestliže má Komise za to, že provedení není v souladu se směrnicemi, nebo že nejsou dodrženy hlavní zásady, může zahájit řízení o porušení povinnosti¹⁹ a nakonec věc postoupit Evropskému soudnímu dvoru. Komise v období 2009–2013 zahájila 74 takových řízení, z nichž osm bylo do konce roku 2014 postoupeno Evropskému soudnímu dvoru (pro analýzu těchto řízení podle členských států a jednotlivých let viz přílohu IV). Takové nesprávné uplatňování/provedení může také vést k chybám (příklad viz rámeček 7).

Rámeček 6

Problémy týkající se správní kapacity: příklady z členského státu

V Itálii se riziko nedostatečných odborných znalostí zadavatelů zvyšuje v důsledku velmi vysokého počtu těchto orgánů. Existuje 40 000 zadavatelů, a pokud se započtou všechna nákladová střediska, činí tento počet 70 000. Pro konkrétní kategorie zboží a služeb nejnovější italské právní předpisy předpokládají významné snížení počtu zadavatelů, což soustředí odborné znalosti v oboru zadávání veřejných zakázek k menšímu počtu zadavatelů.

Rámeček 7

Příklad chyb v důsledku nesprávného provedení směrnic do vnitrostátního práva

Ve Španělsku způsobilo nedostatečné provedení směrnic z roku 2004 do španělských právních předpisů četné chyby týkající se změn smluv o veřejných zakázkách. Španělské orgány proto rozhodly, že náklady změn smluv již nejsou způsobilé pro spolufinancování z EU. Až v roce 2012 byly po určitých úpravách právních předpisů některé změny smluv o veřejných zakázkách za určitých okolností považovány španělskými orgány znovu za způsobilé.

Výklad právních předpisů je někdy nejednotný

29

Chyby mohou pramenit i z rozdílů ve výkladu právních ustanovení. Například:

a)v České republice orgány uvedly, že odlišné výklady téže otázky u různých subjektů (např. řídících orgánů, auditních orgánů, Nejvyššího kontrolního úřadu, veřejných zadavatelů, Evropské komise) vedly k odlišným výsledkům auditů a k právní nejistotě;

b)v Itálii zadavatelé vykládají různými způsoby koncept toho, co zakládá nepředvídatelnou událost, jež by mohla zdůvodnit úpravu smlouvy o veřejné zakázce bez využití zadávacího řízení. V důsledku toho se některé vnitrostátní orgány domnívají, že určité změny smluv o veřejných zakázkách jsou v souladu s vnitrostátními pravidly, zatímco auditní orgány a Komise tytéž úpravy považují za neoprávněné. Chyby týkající se takových případů jsou v Itálii velmi významným důvodem pro finanční opravy: v letech 2010 až 2012 činila hodnota těchto oprav přibližně 8 milionů EUR. V době auditu se Itálie snažila tento problém řešit v rámci svého vnitrostátního akčního plánu pro zadávání veřejných zakázek (viz bod 65).

Členské státy někdy rámec komplikují dodatečnými předpisy

30

Některé členské státy na vnitrostátní úrovni zavedly pravidla, která jdou v určitých aspektech zadávání veřejných zakázek nad rámec směrnic EU (viz rámeček 8).

Rámeček 8

Příklad vnitrostátních pravidel pro zadávání veřejných zakázek, která překračují rámec požadavků směrnic EU

V České republice vnitrostátní právo stanoví 20 % limit na zvýšení hodnoty zakázky z důvodu nepředvídatelných okolností, oproti 50 % limitu stanovenému ve směrnici EU. Ačkoli cílem České republiky bylo zvýšit transparentnost, některé z jejích hospodářských subjektů a zadavatelů to považují za zbytečnou komplikaci.

Příčinou chyb v oblasti zadávání veřejných zakázek může být podvod

31

Podle OECD „je zadávání veřejných zakázek mezi činnostmi orgánů státní správy nejnáchylnější k plýtvání, podvodům a korupci, což je dáno složitostí řízení, objemem finančních toků, které při nich vznikají, a úzkou interakcí mezi veřejným a soukromým sektorem“²⁰.

32

Členské státy mají právní povinnost čtvrtletně předkládat Komisi zprávy o všech nesrovnalostech v hodnotě vyšší než 10 000 EUR s uvedením těch, u nichž mají podezření na podvod²¹. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) tyto informace jménem Komise shromažďuje, a to pomocí svého systému pro řízení nesrovnalostí (IMS). Informace ohlašované členskými státy obsahují všechny typy nesrovnalostí, včetně nesrovnalostí týkajících se veřejných zakázek. Na základě těchto informací připravuje Komise svou výroční zprávu o ochraně finančních zájmů EU a boji proti podvodům²².

33

Pokud jde o politiku soudržnosti, v období let 2007 až 2013 se 38 % z přibližně 12 000 nesrovnalostí ohlášených členskými státy úřadu OLAF týkalo zadávání veřejných zakázek. Z nesrovnalostí týkajících se zadávání veřejných zakázek byla 2 % vykázána jako související s podvody (viz obrázek 7). Některé členské státy oznamují úřadu OLAF velmi málo nesrovnalostí, které považují za podvody. Například Španělsko a Francie v období 2007–2013 neoznámily žádnou nesrovnalost v oblasti zadávání veřejných zakázek spojenou s podvodem.

Obrázek 7

Nesrovnalosti ohlášené členskými státy úřadu OLAF a shromážděné jménem Komise prostřednictvím systému IMS za programové období 2007–2013

Zdroj: OLAF.

34

Účetní dvůr postupuje každý projekt, u něhož má podezření na podvod, úřadu OLAF. Na základě své práce na prohlášení o věrohodnosti v oblasti politiky soudržnosti za období let 2009 až 2013 Účetní dvůr předložil úřadu OLAF sedmnáct takových projektů, z nichž šest souviselo se zadáváním veřejných zakázek. Úřad OLAF zahájil vyšetřování u 10 ze 17 projektů, z nichž pět se týkalo veřejných zakázek.

Komplexní analýze chyb v členských státech brání nedostatek jednotných údajů…

35

Účetní dvůr se rovněž snažil určit, zda Komise a členské státy důkladně analyzovaly povahu, závažnost a příčiny chyb při zadávání veřejných zakázek v oblasti soudržnosti. Je nutné pravidelně provádět analýzu důvodů vzniku chyb v oblasti zadávání veřejných zakázek, aby mohly Komise a členské státy navrhovat a provádět opatření s cílem účinně takové chyby napravovat a předcházet jim.

36

Údaje o chybách při zadávání veřejných zakázek v rámci členských států jsou často rozptýleny ve více institucích. Údaje nejsou systematicky sdíleny s ostatními institucemi v rámci příslušného členského státu, které ačkoli se přímo nepodílejí na řízení EFRR, ESF a FS, jsou pro jejich provádění přesto významné, například subjekty činné v oblasti právních předpisů pro zadávání veřejných zakázek. Tím se zvyšuje riziko, že v určitém členském státě nebude k dispozici úplný obraz trendů a problémů, který by mohl pomoci jako zdroj informací při přípravě nápravných opatření. V Itálii, České republice a Spojeném království byly zřízeny meziresortní pracovní skupiny, které se tímto rizikem mají zabývat (viz bod 82).

37

Respondenti v průzkumu mezi auditními orgány určili problémy podobné těm, které vyplynuly z analýzy vlastních údajů Účetního dvora týkajících se druhů a závažnosti chyb při zadávání veřejných zakázek (viz bod 20). Členské státy však na podporu svých stanovisek provedly jen velmi omezenou systematickou a komplexní analýzu chyb při zadávání veřejných zakázek. Zatímco 60 z 69 auditních orgánů, které odpověděly na průzkum, uvedlo, že analyzují chyby v oblasti zadávání veřejných zakázek, jen 14 bylo schopno předložit strukturované údaje o chybách při zadávání veřejných zakázek zjištěných v posledních letech. Polovina z nich byla z Itálie, ostatní byly z Belgie, Lotyšska, Litvy, Nizozemska a Španělska.

38

Účetní dvůr ve čtyřech navštívených členských státech zjistil, že:

a)orgány členských států, které provádějí politiku soudržnosti, zřídkakdy vyšetřovaly příčiny chyb;

b)pouze v Itálii byla provedena analýza zaměřená specificky na chyby při zadávání veřejných zakázek. Vnitrostátní koordinační subjekt auditních orgánů provedl analýzu hlavního zdroje chyb v Itálii, jmenovitě úprav smluv a dodatečných prací.

39

Neexistence dostatečně podrobných a jednotných údajů o povaze a rozsahu chyb při zadávání veřejných zakázek v členských státech brání komplexní analýze základních příčin na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU.

40

V průzkumu Účetního dvora (viz bod 16) 18 z 28 nejvyšších kontrolních institucí členských států odpovědělo na otázku, zda jsou podle nich postupy zadávání veřejných zakázek financované pouze z vnitrostátních prostředků méně či více náchylné k chybám v porovnání s postupy spolufinancovanými z fondů EU, nebo zda nepozorují žádný významný rozdíl. Z nich:

a)13 uvedlo, že „neexistuje žádný významný rozdíl“ oproti postupům spolufinancovaným z fondů EU;

b)dva uvedly, že postupy zadávání veřejných zakázek financované pouze z vnitrostátních prostředků jsou více náchylné k chybám než postupy financované i z fondů EU;

c)tři uvedly, že se nemohou vyjádřit, neboť neporovnávaly zjištění o chybách, nebo nemají spolehlivé známky možné chyby, protože jejich audity se týkají zejména vnitrostátního financování uzavřených smluv o veřejné zakázce.

… v navštívených členských státech však existují známky toho, že údaje začínají být shromažďovány systematičtěji

41

Ve čtyřech členských státech navštívených pro účely tohoto auditu:

a)tři členské státy – Itálie, Česká republika a Španělsko – zřídily v posledních letech databáze (viz rámeček 9). Tyto databáze by mohly usnadnit komplexnější a pravidelnější analýzu, a tím podpořit pochopení chyb v oblasti zadávání veřejných zakázek jako základ pro přípravu vhodných opatření k řešení problémů (viz bod 89);

b)ve Spojeném království taková databáze dosud neexistovala. Řídicí orgán EFRR pro Anglii předpokládal začlenění podrobných informací o chybách při zadávání veřejných zakázek do svého řídicího informačního systému pro programové období 2014–2020.

Rámeček 9

Využívání strukturovaných databází chyb při zadávání veřejných zakázek v členských státech

V Itálii koordinační subjekt auditních orgánů pro EFRR a ESF doplnil svou obecnou kontrolní databázi o podrobnosti o typu všech chyb při zadávání veřejných zakázek. Databáze obsahuje všechny takové chyby zjištěné od roku 2010. Pro každý typ chyby a pro každý auditní orgán databáze uvádí počet zjištěných chyb a veškeré související finanční opravy. Italský účetní dvůr také používá svou databázi nesrovnalostí jako nástroj hodnocení rizik v oblasti zadávání veřejných zakázek.

V České republice od roku 2013 auditní orgán zaznamenává svá zjištění v oblasti zadávání veřejných zakázek do strukturované databáze, kterou používá k provádění analýzy. Výsledky sdílí s ostatními orgány.

Ve Španělsku od prvních let programového období 2007–2013 obsahuje databáze auditního orgánu podrobnosti o chybách v oblasti zadávání veřejných zakázek, které úřad zjistí. V době auditu se však tato databáze dosud nevyužívala k hloubkové analýze povahy těchto chyb.

Komise dosud komplexně a systematicky neanalyzuje chyby při zadávání veřejných zakázek

42

Účetní dvůr zkoumal, zda Komise shromažďuje údaje a buduje databáze s cílem usnadnit analýzu chyb při zadávání veřejných zakázek.

43

GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky (GŘ GROW) monitoruje klíčové ukazatele týkající se využívání zadávání veřejných zakázek v členských státech pomocí databáze TED, například podíl HDP, který připadá na veřejné zakázky nebo vnitrostátní veřejné výdaje vynaložené na veřejné zakázky v souladu s předpisy EU (viz bod 8).

44

GŘ pro regionální a městskou politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování získávají informace o chybách při zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů na politiku soudržnosti z těchto čtyř hlavních zdrojů:

a)výroční kontrolní zprávy, které Komisi předkládají auditní orgány členských států²³. Údaje o chybách při zadávání veřejných zakázek však nejsou poskytovány v podobě, která by Komisi umožnila provádět komplexní analýzu těchto chyb;

b)vlastní audity Komise, které analyzují povahu, závažnost a příčiny chyb při zadávání veřejných zakázek v projektech spolufinancovaných z EFRR/FS a ESF;

c)dvoustranná setkání s vnitrostátními orgány, zejména s auditními orgány; a

d)audity, které provádí Účetní dvůr v rámci práce na svém výročním prohlášení o věrohodnosti.

45

Dosud Komise provedla pouze jednu horizontální analýzu zaměřenou na chyby při zadávání veřejných zakázek, a to v květnu 2011²⁴. Tato analýza, kterou realizovalo GŘ pro regionální a městskou politiku, využila vlastní audity Komise a audity, které provedl Účetní dvůr, a poukázala na obecné trendy chyb zjištěných u EFRR a FS (ESF nebyl zařazen) v období let 2007 až 2010. Ani GŘ pro regionální a městskou politiku, ani GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování takovou analýzu od té doby neprovedlo.

46

Ačkoli Komise má k dispozici určité množství údajů o chybách při zadávání veřejných zakázek z celé oblasti politiky soudržnosti, dosud nepřipravila spolehlivou a komplexní databázi všech chyb při zadávání veřejných zakázek. GŘ pro regionální a městskou politiku mělo databázi, která obsahovala podrobnosti většiny auditních zjištění z EFRR a FS, včetně údajů o zadávání veřejných zakázek. Tato databáze však pokrývala pouze roky 2010 a 2011.

47

GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování má za to, že problematika chyb při zadávání veřejných zakázek v rámci ESF nezasluhuje vypracování specializované databáze vzhledem k nižšímu dopadu těchto chyb na ESF ve srovnání s EFRR a FS (viz též bod 21). Proto neprovedlo žádnou horizontální analýzu a neplánuje zřízení databáze chyb při zadávání veřejných zakázek pro ESF.

48

Databáze nesrovnalostí včetně těch, které vznikly v oblasti zadávání veřejných zakázek, by byla pro Komisi cenným přínosem, neboť by jí poskytla náhled na povahu, rozsah a příčinu chyb, aby tak bylo možné opatření zacílit nebo upravit podle potřeby. Od roku 2008 disponuje úřad OLAF databází s názvem Systém pro řízení nesrovnalostí (IMS). Prostřednictvím tohoto systému členské státy úřadu OLAF ohlašují informace o nesrovnalostech (viz bod 33). Informace obsažené v systému IMS však neumožňují smysluplnou analýzu povahy, rozsahu ani příčin chyb. Pro vypracování zpráv za rok 2011 Komise systém IMS k analýze chyb ve veřejných zakázkách v členských státech nevyužila. Od té doby nebyly informace nahlášené členskými státy prostřednictvím systému IMS nikdy Komisí využity k analýze chyb v oblasti veřejných zakázek.

Komise a členské státy začínají provádět opatření s cílem řešit uvedený problém, je před nimi však stále dlouhá cesta

49

Účetní dvůr se snažil zjistit, zda Komise a členské státy přijaly vhodná opatření s cílem řešit problematiku chyb při zadávání veřejných zakázek v oblasti politiky soudržnosti. Tato opatření mohou být svou povahou obecně preventivní, tedy opatření, jejichž cílem je především ukončit výskyt chyb, nebo nápravná, tedy určená k omezení dopadu případných zjištěných chyb na rozpočet EU. Relevantními preventivními opatřeními by v tomto ohledu mohla být opatření legislativní, tzn. opatření týkající se tvorby a vymáhání právních ustanovení, nebo opatření související se systémem řízení a kontroly, například opatření určená ke zlepšení správní kapacity, která neobsahují legislativní prvek.

50

Tato část zprávy určuje a pokud možno posuzuje opatření, která přijaly Komise a čtyři členské státy navštívené v rámci auditu.

Opatření přijatá Komisí od roku 2010 se začínají zaměřovat na celkovou problematiku

51

Ve svých zprávách a stanoviscích Účetní dvůr určil konkrétní problémy týkající se dodržování pravidel EU a vnitrostátních pravidel pro zadávání veřejných zakázek v oblasti soudržnosti již v roce 2006²⁵. Komise začala na základě informací shromážděných při své práci v předchozích letech²⁶ připravovat konkrétní opatření zaměřená na řešení celkové problematiky v letech 2010 a 2011.

52

Obrázek 8 uvádí, jak se vyvíjela opatření Komise od roku 2010.

Obrázek 8

Opatření Komise: hlavní vývoj v posledních letech

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

53

V roce 2010 v rámci příprav na návrh nových směrnic o zadávání veřejných zakázek Komise provedla komplexní hodnocení dopadu a účinnosti zadávání veřejných zakázek v EU²⁷ a uskutečnila veřejnou konzultaci²⁸. Účetní dvůr zveřejnil své stanovisko jako příspěvek k debatě o revizi směrnic²⁹ (viz také bod 67).

54

Konkrétně v oblasti politiky soudržnosti v roce 2011 Komise:

a)vydala svůj návrh nařízení o evropských strukturálních a investičních fondech (ESIF) na období 2014–2020, který mimo jiné obsahoval předběžnou podmínku týkající se rámců členských států pro zadávání veřejných zakázek (viz bod 62)³⁰;

b)dokončila pracovní dokument, který analyzoval chyby v oblasti zadávání veřejných zakázek a určoval některá opatření, která by bylo možno provést (viz bod 45). Tento dokument neobsahoval žádný akční plán;

c)ve větší míře využívala finanční opravy a přerušení plateb;

d)uspořádala školicí semináře ve čtyřech členských státech.

Akční plán pro zadávání veřejných zakázek zavedený Komisí v roce 2013

55

Na počátku roku 2013 GŘ pro regionální a městskou politiku zřídilo specializované interní oddělení označované jako „centrum kompetencí – správní kapacita“, jehož cílem bylo zvýšit čerpání finančních prostředků ze strukturálních fondů EU zlepšením správní kapacity členských států. Jedním aspektem působnosti tohoto oddělení bylo řešení problémů souvisejících s kapacitou pro efektivní realizaci postupů zadávání veřejných zakázek.

56

Přibližně ve stejnou dobu Komise zřídila interní technickou skupinu zaměřenou na „zlepšení zadávání veřejných zakázek spojených s řízením fondů ESI“, která poprvé zasedla v září 2013³¹. V lednu 2014 na jednom ze svých pravidelných zasedání schválili vyšší vedoucí pracovníci GŘ pro regionální a městskou politiku akční plán, který skupina připravila, včetně seznamu dvanácti nelegislativních opatření, která má Komise provést, jejichž cílem bylo zlepšit správní kapacitu v členských státech. Plán zahrnoval opatření, která již Komise prováděla, spolu s náměty na nová opatření, která by Komise mohla zahájit. Tabulka 2 uvádí výčet opatření a stav každého z nich ke konci roku 2014.

Tabulka 2

Interní akční plán Komise pro zadávání veřejných zakázek, který schválili ředitelé GŘ pro regionální a městskou politiku v lednu 2014

Opatření
Popis
Stav ke konci roku 2014

Krátkodobé
1
Inventura/analýza současné výkonnosti členských států při budování kapacit, včetně posouzení postupů, které se osvědčily, a dobrých příkladů
Zahájen výběr odborníka

2
Shromáždění a analýza důkazů a ukazatelů výsledků v oblasti zadávání veřejných zakázek jako vstupu pro jednání o předběžné podmínce
Informace byly shromážděny během jednání o předběžné podmínce, vypracována matice hodnocení vykazující dodržování předběžné podmínky ze strany členských států

3
Příprava a šíření praktické příručky „Jak se vyhnout častým chybám“
Vypracován návrh pokynů

4
Akční plány pro jednotlivé členské státy se zjištěnými nedostatky
GŘ GROW
pracuje se čtyřmi členskými státy

5
Odborná příprava / pokyny k přípravě a sledování akčních plánů
Bude propojeno s opatřením 1

Střednědobé
6
Příprava na nové směrnice o zadávání veřejných zakázek formou školení řídicích orgánů, včetně deseti seminářů o boji proti korupci
Ad hoc prezentace GŘ pro vnitřní trh a služby v členských státech

7
Iniciativa týkající se transparentnosti v boji proti korupci
Smlouva na první pilotní fázi je právě před podpisem

8
Posouzení stávajících postupů a potřeby odborné přípravy a kvalifikací v oblasti zadávání veřejných zakázek pro manažery fondů
Probíhá interní příprava

9
Cílená podpora pro členské státy na pomoc učení v praxi, twinningu nebo jiné odborné podpoře
V pilotní fázi, zahajuje se

10
Studie možnosti využití veřejných zakázek jako strategického nástroje, např. elektronické zadávání veřejných zakázek
Dosud nezahájeno

Dlouhodobé
11
Systémy řízení kvality zadávání veřejných zakázek (přezkum zkušeností a posouzení možnosti vypracování v celé EU platných norem pro ESIF)
Dosud nezahájeno

12
Vysvětlení k pokynům (hodnocení toho, proč některé pokyny nezlepšují výkonnost)
Dosud nezahájeno

Zdroj: Evropská komise, Evropský účetní dvůr.

57

Tento akční plán byl prvním pokusem o jednotné spojení nelegislativních opatření. Z dvanácti opatření jich osm nebylo ke konci roku 2014 plně realizováno, přičemž opatření se nacházela v přípravné fázi nebo dosud vůbec nezačala. Plně provedena byla tři opatření:

a)shromáždění a analýza důkazů a ukazatelů výsledků v oblasti zadávání veřejných zakázek jako vstupu pro jednání o předběžné podmínce (opatření 2);

b)pokyny k předcházení častým chybám v projektech financovaných z fondů ESI (opatření 3), které poskytují obsažný materiál pro subjekty činné v praxi;

c)školení v boji proti korupci pro řídicí orgány v deseti členských státech v rámci přípravy nových směrnic o zadávání veřejných zakázek (opatření 6).

58

Zřízení pracovní skupiny a akční plán ukazují na zlepšenou koordinaci v rámci Komise. Nicméně:

a)akční plán schválil jen jeden útvar Komise (GŘ pro regionální a městskou politiku) a nikoli ostatní generální ředitelství zúčastněná v pracovní skupině. Komise akční plán nezveřejnila, jeho transparentnost a příslušnost a individuální odpovědnost za plán jsou tedy omezeny;

b)pracovní skupina byla v rámci Komise zřízena na úrovni technických pracovníků, na pracovní úrovni.

59

Vzhledem k tomu, že většina opatření dosud není plně provedena, nelze v této fázi posoudit dopad akčního plánu.

60

Výše uvedené naznačuje, že byly identifikovány určité nelegislativní otázky a že v této oblasti existuje potenciální pokrok. Rovněž se však ukazuje, že Komise dosud v této problematice neprokázala koordinované vedení na vysoké úrovni.

Budou-li správně uplatňovány, mohou nové právní předpisy pomoci v řešení problematiky chyb při zadávání veřejných zakázek

Nařízení o ESIF 2014–2020 a předběžná podmínka

61

Nový právní rámec evropských strukturálních a investičních fondů v období 2014–2020 zavádí předběžné podmínky. Jedná se o podmínky na základě předem vymezených kritérií, které jsou považovány za nezbytné předpoklady efektivního a účinného využití podpory Unie v rámci dohod o partnerství. Jednou z oblastí, pro které jsou takové podmínky zavedeny, je i systém zadávání veřejných zakázek členského státu (viz obrázek 9). Členské státy byly povinny provést sebehodnocení toho, zda a jak tyto podmínky splňují³², a začlenit příslušné shrnutí do dohod o partnerství, které předkládaly v roce 2014. Jestliže se Komise bude domnívat, že členský stát do 31. prosince 2016 stanovené podmínky nesplnil, může Komise členskému státu pozastavit platby³³.

Obrázek 9

Kritéria předběžné podmínky při zadávání veřejných zakázek

Zdroj: Příloha XI nařízení (EU) č. 1303/2013.

62

Podle Komise může zavedení předběžné podmínky omezit chyby a zlepšit zadávání veřejných zakázek, neboť je pro členské státy pobídkou k zavedení spolehlivého právního a správního rámce veřejných zakázek. Účinnost tohoto potenciálně výkonného nástroje však závisí na tom, zda členské státy splní podmínky do konce roku 2016, a pokud se tak nestane, zda Komise zjistí a posoudí neplnění a odpovídajícím způsobem pozastaví platby.

63

Při zvažování toho, zda pozastavit platby členským státům, může Komise v členských státech řešit rozpor mezi dvěma cíli: na jedné straně zlepšení systémů zadávání veřejných zakázek a na druhé straně podpora čerpání fondů EU v členských státech³⁴.

64

Na počátku roku 2015 dosud 12³⁵ z 28 členských států podmínky pro zadávání veřejných zakázek nesplnilo. Patří k nim i dva ze čtyř členských států navštívených pro účely tohoto auditu (Itálie a Česká republika), přičemž oba tyto členské státy vypracovaly akční plány.

65

Zavedení předběžné podmínky týkající se zadávání veřejných zakázek usnadnilo pokusy GŘ GROW o spolupráci s členskými státy, které mají konkrétní problémy v oblasti veřejných zakázek. Důvodem je skutečnost, že si členské státy uvědomují, že předběžnou podmínku musí splnit, a jsou připraveny přijmout podporu ze strany GŘ GROW. GŘ GROW vybralo členské státy (v době auditu čtyři³⁶) pomocí cíleného přístupu založeného na rizicích, na základě sérií kritérií a s přihlédnutím k personálním zdrojům Komise (viz rámeček 10). Komise uvedla, že u členských států, které předběžnou podmínku dosud nesplnily, je prioritou do konce roku 2016 snaha o účinnou realizaci schválených akčních plánů a nikoli nápravná opatření či možné využití řízení o nesplnění povinnosti.

66

GŘ GROW pak poskytuje podporu prostřednictvím celé škály opatření, například pracovních skupin pro přípravu komplexní strategie zadávání veřejných zakázek. Koordinace těchto opatření přijatých různými útvary Komise je důležitá vzhledem k výše zmíněným možným rozporům (bod 63).

Rámeček 10

Kritéria GŘ GROW pro zacílení na členské státy

οvysoká míra chyb při zadávání veřejných zakázek týkajících se výdajů z fondů EU,

οnesplnění předběžné podmínky v oblasti zadávání veřejných zakázek,

οsystémové nedostatky v oblasti zadávání veřejných zakázek,

οstížnosti obdržené Komisí na údajná porušení práva EU,

οřízení o nesplnění povinnosti nebo jim předcházející postupy,

οmíra soudních řízení a

οochota členských států vstoupit do partnerství s Komisí.

Nové směrnice o zadávání veřejných zakázek musí být provedeny do dubna 2016

67

Nový legislativní balíček byl zveřejněn dne 28. března 2014 a obsahuje tři směrnice: 2014/24/EU³⁷ a 2014/25/EU³⁸, které zrušují či pozměňují předchozí směrnice, a 2014/23/EU³⁹, která zavádí komplexní pravidla týkající se koncesí. Lhůta pro provedení ze strany členských států je kromě několika výjimek stanovena na 18. dubna 2016. Směrnice jsou však již nyní relevantní pro výklad ustanovení.

68

Cílem nových směrnic o zadávání veřejných zakázek je zajistit účinné fungování vnitřního trhu, zvýšit efektivitu veřejných výdajů, usnadnit účast malých a středních podniků a zajistit lepší podporu společných společenských cílů prostřednictvím veřejných zakázek.

69

Komise konkrétně uvedla, že nové požadavky na podávání zpráv členských států Komisi a monitorování „by měly pomoci omezit chyby způsobené nesprávným uplatňováním pravidel pro zadávání veřejných zakázek“⁴⁰. Díky kodifikaci stávající judikatury poskytují nové směrnice o zadávání veřejných zakázek větší právní jistotu a zpřístupňují oblast veřejných zakázek subjektům z praxe. Mají tak potenciál pomoci předcházet určitým chybám, například pokud jde o využívání zkušeností a kvalifikace zaměstnanců jako kritérií pro zadání zakázky nebo o definici střetu zájmů. Změny právního rámce mohou v některých případech vést i k novým typům chyb. Analýzu vybraných změn týkajících se zakázek na stavební práce a služby a jejich potenciálu pro řešení problematiky chyb při zadávání veřejných zakázek v oblasti politiky soudržnosti uvádí rámeček 11⁴¹.

Rámeček 11

Analýza vybraných změn zavedených v nové směrnici o zadávání veřejných zakázek na stavební práce a služby

Zavedení inovačního partnerství jako nového postupu navíc ke stávajícímu postupu soutěžního řízení s jednáním (viz rámeček 1). Nový přístup, u něhož je zadavatelům umožněna větší pružnost, by mohl vést k menšímu počtu procesních chyb v důsledku případů, kdy otevřená a omezená řízení nebyla vhodná. Uplatňování a kontrola transparentnosti, zákazu diskriminace a rovného zacházení by se však mohly stát obtížnějšími.

Možnost využít sociální a environmentální hlediska jako zadávací kritéria. Orgány v členských státech navštívených pro účely tohoto auditu vyjádřily obavy z rizika, že nové právní předpisy zavedou určité nové složité prvky v souvislosti s možností zařadit do kritérií pro zadání zakázky a plnění zakázky podmínky týkající se sociálních a environmentálních záležitostí. Zadávání veřejných zakázek založené na těchto aspektech by mohlo být pro zadavatele náročné, pokud jde o zajištění transparentního a nediskriminačního postupu. Získání zkušeností při hledání zákonných a vhodných zadávacích kritérií a podmínek plnění zakázek v rámci systémů členských států může trvat určitou dobu.

Nový soubor právních nástrojů zaměřený na úpravy smluv na veřejné zakázky. Zavádí se větší pružnost, což za specifických okolností umožňuje měnit smlouvy bez nového zadávacího řízení. Je pravděpodobné, že výskyt chyb souvisejících se změnami smluv na veřejné zakázky se sníží. Tyto změny však nevyřeší chyby způsobené špatnou přípravou projektu, které později způsobí nutnost úprav.

Přesné vymezení maximální hodnoty referenčních prací. Díky tomu, že je uvedeno, že kromě řádně odůvodněných případů nesmí minimální roční obrat přesahovat dvojnásobek odhadované hodnoty veřejné zakázky, se zadavatelé mohou dopouštět menšího počtu chyb v podobě výběrových kritérií v rozporu s předpisy.

Zavedení nového režimu pro určité služby, jako jsou zdravotní, vzdělávací a sociální služby, kde hodnota veřejné zakázky převyšuje 750 000 EUR. Členské státy budou v tomto režimu moci definovat vnitrostátní pravidla, dodrží-li obecné zásady Smlouvy o EU a ustanovení směrnice, zejména co se týče transparentnosti. V závislosti na pravidlech vymezených členskými státy a na jejich složitosti by se mohl zvýšit počet chyb týkajících se služeb odborné přípravy a vzdělávání spolufinancovaných z ESF.

70

Pouze 40 % auditních orgánů, které odpověděly v průzkumu, vyslovilo názor, že nové směrnice by mohly pomoci omezit chyby, zejména pokud jde o výběr postupu zadávání veřejné zakázky, zveřejnění zadávacího řízení, definici výběrových kritérií nebo posuzování nabídek (viz analýzu chyb v bodě 22).

71

GŘ GROW již poskytuje poradenství k provádění nových směrnic do vnitrostátních právních předpisů. Děje se tak zejména formou účasti na schůzkách, ale také pořádáním konkrétních tematických zasedání pro vnitrostátní odborníky.

72

Celkově budou účinky těchto prvků nového legislativního balíčku z hlediska omezování výskytu nesrovnalostí záviset na tom, jak budou v členských státech provedeny.

Nové povinnosti podávání zpráv

73

Nové směrnice zavádějí nové povinnosti v oblasti monitorování a podávání zpráv. Mezi tyto nové povinnosti patří následující⁴²:

a)členské státy musí jednotlivě předložit Komisi, nejprve v dubnu 2017 a poté jednou za tři roky⁴³, zprávu o sledování, jež zahrnuje:

i)informace o nejčastějších zdrojích nesprávného uplatňování nebo právní nejistoty;

ii)informace o prevenci, odhalování a odpovídajícím oznamování případů podvodu, korupce, střetu zájmů a jiných závažných nesrovnalostí;

b)na základě zpráv od členských států Komise pravidelně vydává zprávu o provádění a osvědčených postupech vnitrostátních politik v oblasti zadávání veřejných zakázek na vnitřním trhu.

74

Budou-li správně provedeny, mohly by tyto nové požadavky na členské státy týkající se podávání zpráv a monitorování zajistit Komisi mnohem lepší informace o tom, jak jsou pravidla EU pro zadávání veřejných zakázek realizována v praxi.

Členské státy se zaměřují na primární kontroly a teprve nedávno začaly přijímat preventivní opatření

Nápravná opatření přijatá členskými státy anebo Komisí

75

Chyby při zadávání veřejných zakázek by orgány členských států mohly a měly zjišťovat a napravovat ještě předtím, než podají žádosti o platbu u Komise. Jedná se o tzv. „primární kontroly, které zahrnují:

a)ověření žádostí příjemců o platbu, které provádějí řídicí orgány členských států;

b)kontroly, které provádějí certifikační orgány členských států, včetně informací vykázaných řídicími orgány.

76

Jak již uvedly Účetní dvůr⁴⁴ a Komise ve svých vlastních auditech, primární kontroly v členských státech jsou stále nedostatečně účinné. To vede k tomu, že členské státy předkládají Komisi k úhradě z rozpočtu EU výdaje na projekty ovlivněné chybami při zadávání veřejných zakázek.

77

Jestliže Komise zjistí chyby v zadávání veřejných zakázek poté, co jí již byla předložena žádost o platbu, může:

a)uložit finanční opravy týkající se jednotlivých dotčených projektů; nebo

b)může uložit paušální opravu na úrovni operačního programu (nebo jedné či několika prioritních os), pokud se Komise domnívá, že by nebylo možné zkontrolovat všechny dotčené zakázky.

78

Aby zajistila jednotný přístup k takovým finančním opravám, vypracovala Komise pokyny, které určují částku finančních oprav, jež mají být uplatněny v případě nedodržení pravidel zadávání veřejných zakázek⁴⁵. Od roku 2013 jsou tyto pokyny kodifikovány jako rozhodnutí Komise, a jsou tudíž závazné pro útvary Komise pověřené sdíleným řízením.

79

Jestliže se Komise domnívá, že systémy řízení a kontroly v členských státech jsou nedostatečné, a hodlá zajistit, aby členské státy podnikly požadovaná nápravná opatření k zlepšení systémů, přeruší platby. Během těchto přerušení nejsou prováděny žádné platby z rozpočtu EU pro daný OP. Do působnosti tohoto opatření může spadat i systém řízení a kontroly zadávání veřejných zakázek (viz příklady, které uvádí rámeček 12 a rámeček 13).

Rámeček 12

Příklad přerušení plateb

Audit provedený auditním orgánem ve Španělsku v roce 2011 zjistil, že zadávací řízení správce letišť a heliportů nedodržují pravidla zadávání veřejných zakázek. Komise proto přerušila platby na projekty realizované touto organizací. V roce 2014 auditní orgán ve Španělsku po auditu toho, zda jsou zlepšené postupy účinně prováděny, osvědčil, že postupy zadávání veřejných zakázek v dané organizaci se zlepšily a že jsou používány účinně, a Komise přerušení ukončila. Na všechny výdaje vzniklé této organizaci, u kterých se mělo za to, že byly ovlivněny uvedenými problémy, byla uplatněna paušální finanční oprava.

Rámeček 13

Příklad akčního plánu

V České republice byl z důvodu závažných nedostatků v systémech řízení a kontroly vypracován akční plán požadovaný Komisí a byla zavedena zlepšení. Systémy byly například aktualizovány tak, aby výdaje, které auditní orgán, Komise nebo Účetní dvůr identifikovaly jako neoprávněné z důvodu chyb při zadávání veřejných zakázek, automaticky nebyly předkládány Komisi k uhrazení.

80

Finanční opravy, pokud nejsou uloženy rozhodnutím Komise, mohou mít v období do uzavření programového období 2007–2013 v roce 2017 jen omezený odrazující účinek. Důvodem je skutečnost, že podle nařízení jsou členské státy oprávněny nahradit výdaje, u kterých byly uloženy finanční opravy, jinými způsobilými výdaji. Celkové finanční prostředky, které členské státy obdržely, se tak výsledně snížily jen zřídkakdy. V období let 2014 až 2020 se pravidla změnila: členské státy mohou o financování přijít, jestliže se následně zjistí, že výdaje, které byly vykázány řídicím, certifikačním a auditním orgánem jako legální a správné, byly ovlivněny chybou⁴⁶.

Preventivní opatření v členských státech byla zahájena, ale teprve nedávno

81

Ve čtyřech členských státech navštívených pro účely tohoto auditu byla realizace většiny preventivních opatření zahájena až ke konci programového období 2007–2013, většinou v letech 2013 a 2014.

82

Ve třech členských státech (Spojeném království, Itálii a České republice) byly nedávno zřízeny meziresortní pracovní skupiny pro zadávání veřejných zakázek v oblasti politiky soudržnosti. Tyto pracovní skupiny spojují řídicí orgány, auditní orgány, prováděcí subjekty, právní služby nebo jiné útvary činné v oblasti zadávání veřejných zakázek a jsou užitečné pro sdílení zkušeností, dosahování jednotnosti při řešení veřejných zakázek a určování vhodných opatření. Rámeček 14 uvádí podrobnosti o síti zřízené ve Spojeném království.

Rámeček 14

Příklad meziresortní pracovní skupiny pro zadávání veřejných zakázek v členském státě

Ve Spojeném království zřídil v roce 2013 řídicí orgán EFRR pro Anglii interní síť, která přezkoumává zjištěné nesrovnalosti v oblasti zadávání veřejných zakázek a zabývá se dotazy, které souvisejí s problematikou zadávání veřejných zakázek. Součástí sítě jsou právníci řídicího orgánu, úředníci odpovědní za provádění programu, zprostředkující subjekt a v poradní funkci také řídicí orgán.

Síť provádí:

οpřezkumy a revize národních požadavků na zadávání veřejných zakázek a poskytuje související poradenství,

οpravidelné videokonference k projednání případových studií, pokynů atd.,

οpřezkumy auditů systémů a projektů a jiné kontroly související se zadáváním veřejných zakázek.

IT nástroje by mohly pomoci řešit problémy při zadávání veřejných zakázek, bude však nutné je zavést v plném rozsahu

83

Transformační potenciál informačních technologií by mohl pomoci při prevenci a zjišťování chyb v oblasti zadávání veřejných zakázek. Komise i členské státy vyvíjejí IT řešení, jako je například:

a)elektronické zadávání veřejných zakázek;

b)shromažďování údajů a budování databází s cílem usnadnit analýzu chyb;

c)nástroje pro získávání údajů.

Elektronické zadávání veřejných zakázek

84

Elektronické zadávání veřejných zakázek v této souvislosti označuje využití elektronické komunikace a zpracování operací organizacemi veřejného sektoru při nákupu dodávek, služeb a stavebních prací⁴⁷. Elektronické zadávání veřejných zakázek zahrnuje zavedení elektronických procesů na podporu jednotlivých fází procesu zadávání zakázek – zveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, poskytování zadávací dokumentace, podávání nabídek, hodnocení, zadávání zakázek⁴⁸, objednávek, fakturace a plateb⁴⁹. V roce 2014 Komise odhadla, že v průměru přibližně 10 % zadávání veřejných zakázek v EU probíhá elektronicky⁵⁰.

85

Elektronické zadávání veřejných zakázek má potenciál:

a)posílit hospodářskou soutěž a poměr kvality a ceny rozšířením přístupu k zadávacím řízením na jednotném trhu, což se týká i malých a středních podniků;

b)zlepšit efektivitu řízení zadávání veřejných zakázek rozšířením přístupu k zadávacím řízením a automatizací klíčových postupů, což by mohlo vést k úsporám nákladů pro uchazeče i zadavatele;

c)pomoci odhalovat nesrovnalosti, korupci a podvody a předcházet jim⁵¹.

86

Rámeček 15 uvádí údaje o provádění elektronického zadávání veřejných zakázek v členských státech navštívených za účelem auditu.

87

Komise, která podpořila několik pilotních projektů v oblasti elektronického zadávání veřejných zakázek, zařadila opatření, jež má zvýšit využití elektronického zadávání veřejných zakázek, do svého akčního plánu z roku 2013 (viz tabulku 2). V době auditu však ještě uvedené opatření nebylo zahájeno.

Rámeček 15

Příklady zavedení elektronického zadávání veřejných zakázek

οv Itálii systém zahrnuje virtuální katalog s výrobky, které vkládají registrované společnosti;

οv České republice je připravována databáze jednotkových cen jako srovnávací základ pro předkladatele nabídek za účelem zajištění transparentnosti a spravedlivého stanovování cen;

οve Španělsku lze za určitých okolností podávat nabídky elektronickou cestou.

88

Při auditu proběhla i návštěva Kypru s cílem přezkoumat systém elektronického zadávání veřejných zakázek, který je zde zaveden (viz rámeček 16).

Rámeček 16

Elektronické zadávání veřejných zakázek na Kypru

Systém elektronického zadávání veřejných zakázek na Kypru, který byl spuštěn v roce 2010, je internetový nástroj, který je tamější veřejnou správou využíván ve stále větší míře. Do konce roku 2014 se 501 z přibližně 700 zadavatelů registrovalo k využívání elektronického zadávání veřejných zakázek. Využití některých prostředků zůstává pro zadavatele a hospodářské subjekty nepovinné. Většina zadavatelů používá systém ke zveřejňování zadávacích řízení. Ze zadavatelů registrovaných ke konci roku 2014 tvořily 21 % zahraniční společnosti. V roce 2014 byla pro všechny uživatele systému zřízena dvojjazyčná linka podpory. Strategie kyperských orgánů v oblasti elektronického zadávání veřejných zakázek předpokládá plné provedení do 30. června 2016, přičemž školení budou zahájena v březnu 2015.

Využití IT pro databáze chyb při zadávání veřejných zakázek teprve začalo

89

Jak je popsáno výše, plné pochopení trendů v oblasti problémů při zadávání veřejných zakázek vyžaduje, aby byly k dispozici komplexní údaje v podobě, která umožní jejich analýzu. Novým prvkem je využití stávajících nebo nových databází v členských státech k analýze chyb při zadávání veřejných zakázek (viz bod 41) a Komise ještě musí vypracovat databázi nesrovnalostí včetně nesrovnalostí vznikajících v oblasti veřejných zakázek.

Nástroje pro získávání údajů – příklad nástroje ARACHNE, který upozorňuje na podvody

90

V roce 2009 Komise začala vyvíjet nástroj na základě IT určený k upozorňování na podvody, který nazvala ARACHNE. Nástroj byl uveden do provozu v roce 2013. Komise je jeho vlastníkem a zajišťuje jeho údržbu.

91

Nástroj je určen k uchovávání klíčových údajů o projektech financovaných z EFRR, FS a ESF, například údajů o společnostech a projektech, aby bylo možné analyzovat vztahy a propojení mezi jednotlivými hospodářskými subjekty zúčastněnými v takových projektech. Tento internetový nástroj nabízí i odkazy na jiné externí veřejné databáze. Jeho uživatelé získají informace poukazující na možná rizika podvodu v souvislosti s konkrétními podniky.

92

Komise vyzývá řídicí a auditní orgány ve všech 28 členských státech, aby do nástroje vkládaly své údaje a bezplatně jej používaly.

93

V únoru 2015 sedmnáct z 28 členských států buď nástroj používalo, nebo vyjádřilo svůj úmysl jej používat (viz rovněž obrázek 10).

94

Takový systém však může řádně fungovat jen v případě, že do něj zadá komplexní a kvalitní údaje dostatečně velký počet orgánů členských států. Do konce roku 2014 poskytlo tyto údaje za alespoň jeden operační program 14 členských států. Aby se nástroj stal efektivním systémem upozorňování na podvody v celé EU, musely by údaje poskytnout i ostatní členské státy.

Obrázek 10

ARACHNE: stav provádění v členských státech, únor 2015

Zdroj: Evropská komise.

14Obecně se jedna operace týká jednoho projektu. V některých případech se však jednoho projektu týká více operací.

15Projekty spolufinancované z ESF často zahrnují služby, jako je odborná příprava a vzdělávání, které plně nespadají do působnosti směrnice (příloha II B směrnice 2004/18/ES; ve znění přílohy VII nařízení Komise (ES) č. 213/2008 ze dne 28. listopadu 2007, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 o společném slovníku pro veřejné zakázky (CPV) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES a 2004/18/ES o postupech při zadávání zakázek, pokud jde o přezkum CPV (Úř. věst. L 74, 15.3.2008, s. 1)).

16„Autorský dohled“ má zajistit přesné provedení projektu, soulad s architektonickými, technologickými, stylovými a stavebními pravidly a normami a dále přípravu projektové dokumentace pro uvedení projektu do provozu.

17Zvláštní zpráva č. 23/2014 „Chyby ve výdajích na rozvoj venkova: jaké mají příčiny a jak jsou řešeny?“ (http://eca.europa.eu).

18Viz stanovisko Účetního dvora č. 4/2011 k Zelené knize Komise o modernizaci politiky zadávání veřejných zakázek (Úř. věst. C 195, 2.7.2011, s. 1) a jeho nedávnou situační zprávu „Jak co nejlépe využívat prostředky EU: situační zpráva o rizicích finančního řízení rozpočtu EU“, bod 30, a samostatný informační list na téma zadávání veřejných zakázek, bod 16 (http://eca.europa.eu).

19Článek 258 SFEU definuje nesplnění povinnosti jako situaci, kdy členské státy nesplnily povinnost podle Smluv.

20OECD, Fighting corruption in the public sector: integrity in procurement (Boj proti korupci ve veřejném sektoru: integrita zadávání veřejných zakázek), www.oecd.org/gov/ethics/integrityinpublicprocurement.htm

21Článek 28 nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 ze dne 8. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj.

22Viz SWD(2014) 244 final ze dne 17. července 2014 Statistical evaluation of irregularities reported for 2013 Own Resources, Natural Resources, Cohesion Policy, Pre-accession and Direct expenditure (Statistická analýza nesrovnalostí ohlášených v roce 2013 v oblasti vlastních zdrojů, přírodních zdrojů, politiky soudržnosti, předvstupní pomoci a přímých výdajů), s. 67, doprovodný dokument k dokumentu COM(2014) 474 ze dne 17. července 2014 „Ochrana finančních zájmů Evropské unie – Výroční zpráva za rok 2013 o boji proti podvodům“.

23Viz zvláštní zpráva č. 16/2013 „Inventura,jednotného auditu‘ (single audit) a spolehlivost práce vnitrostátních auditních orgánů v oblasti soudržnosti z hlediska Komise“ (http://eca.europa.eu).

24Working Document prepared by DG Regional Policy on the main audit findings regarding application of public procurement rules in Member States found in projects co-financed by ERDF and the Cohesion Fund under cohesion policy (Pracovní dokument GŘ pro regionální a městskou politiku týkající se hlavního auditu zjištění o uplatňování pravidel zadávání veřejných zakázek v členských státech u projektů spolufinancovaných z EFRR a Fondu soudržnosti) (CC/2011/08 EN); tento dokument není veřejně dostupný. Výsledky této analýzy byly Komisí opětovně využity v pracovním dokumentu útvarů Komise „Analýza chyb v oblasti politiky soudržnosti v letech 2006–2009, opatření přijatá Komisí a další postup“ – SEK(2011) 1179 v konečném znění.

25Viz například výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2006 (Úř. věst. C 273, 15.11.2007), výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2009 (Úř. věst. C 303, 9.11.2010) a stanovisko č. 1/2010 „Zlepšování finančního řízení rozpočtu Evropské Unie: rizika a výzvy“, bod 6 (http://eca.europa.eu).

26Práce Komise na problematice chyb ve veřejných zakázkách v oblasti soudržnosti před rokem 2010 zahrnovala nápravná opatření ad hoc, včetně finančních oprav, zaměřená na konkrétní členské státy, a dále na vydávání pokynů pro členské státy k uplatňování finančních oprav u chyb ve veřejných zakázkách.

27Týkalo se zejména nákladů a účinnosti postupů zadávání veřejných zakázek, problematiky přeshraničních veřejných zakázek, přístupu malých a středních podniků na trhy veřejných zakázek a strategického využívání veřejných zakázek v Evropě.

28Podle KOM(2011) 15 v konečném znění ze dne 27. ledna 2011, „Zelená kniha o modernizaci politiky EU v oblasti zadávání veřejných zakázek – Směrem k efektivnějšímu evropskému trhu veřejných zakázek“.

29Stanovisko č. 4/2011.

30KOM(2011) 615 v konečném znění ze dne 6. října 2011, návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1083/2006. Nařízení odvozené od tohoto návrhu přijaly Parlament a Rada v roce 2013 (nařízení (EU) č. 1303/2013).

31Technické pracovní skupiny se účastnili úředníci ze tří hlavních generálních ředitelství (GŘ pro regionální a městskou politiku, GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, GŘ pro vnitřní trh a služby) a zástupci EIB, GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova a GŘ pro námořní záležitosti a rybolov a skupině předsedal úředník GŘ pro regionální a městskou politiku, obvykle vedoucí útvaru odpovědný za tým centra kompetencí. Pracovní skupina se scházela i nadále a do doby přípravy tohoto dokumentu měla za sebou celkem deset zasedání.

32Čl. 2 odst. 33, článek 19 a příloha XI nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

33Článek 19 nařízení (EU) č. 1303/2013).

34Na tyto problémy již dříve upozornil Účetní dvůr. Viz výroční zprávu Účetního dvora za rok 2011, bod 5.23 (Úř. věst. C 344, 12.11.2012), a zprávu „Jak co nejlépe využívat prostředky EU: situační zpráva o rizicích finančního řízení rozpočtu EU“, s. 54, bod 5 písm. a), zveřejněné dne 25. listopadu 2014 (http://eca.europa.eu).

35Bulharsko, Česká republika, Řecko, Chorvatsko, Itálie, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko.

36Bulharsko, Řecko, Itálie a Rumunsko.

37Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

38Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

39Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1).

40Tisková zpráva Evropské komise (http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-20_fr.htm?locale=fr).

41Stanovisko Účetního dvora č. 4/2011.

42Články 83 až 85 směrnice 2014/24/EU.

43První z těchto zpráv musí být předložena do dubna 2017.

44Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtové roky 2012 a 2013.

45COCOF 07/0037/03, Pokyny ke stanovení finančních oprav, které se použijí pro výdaje spolufinancované ze strukturálních fondů nebo z Fondu soudržnosti v případě nedodržení pravidel pro veřejné zakázky, 29.11.2007); rozhodnutí Komise C(2013) 9527 final ze dne 19. prosince 2013, kterým se stanoví a schvalují pokyny ke stanovení finančních oprav, jež má Komise provést u výdajů financovaných Unií v rámci sdíleného řízení v případě nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek.

46Viz článek 143 nařízení (EU) č. 1303/2013.

47KOM(2010) 571 v konečném znění ze dne 18. října 2010 „Zelená kniha o rozšířeném využití elektronického zadávání veřejných zakázek v EU“.

48Pro účely nových směrnic o zadávání veřejných zakázek „by se neměla povinnost používat elektronické komunikační prostředky vztahovat na prvky postupu zadávání veřejných zakázek po zadání zakázky ani na vnitřní komunikaci v rámci veřejného zadavatele“.

49Směrnice 2014/24/EU a 2014/25/EU vyžadují, aby všechny členské státy zajistily, aby veškerá komunikace a výměna informací v působnosti těchto směrnic byly prováděny prostřednictvím elektronických komunikačních prostředků. To zahrnuje zveřejňování oznámení, dostupnost zadávací dokumentace a elektronická podání. Tyto požadavky mají vstoupit v účinnost v letech 2016 až 2018.

50SWD(2014) 262 final ze dne 1. srpna 2014 Annual Public Procurement Implementation Review 2013 (Výroční přezkum provádění veřejných zakázek z roku 2013).

51Viz např. studii Identifying and reducing corruption in public procurement in the EU (Určování a omezování korupce v oblasti zadávání veřejných zakázek v EU), kterou pro Evropskou komisi (úřad OLAF) vypracovaly společnosti PwC a Ecorys s podporou univerzity v Utrechtu, ze dne 30. června 2013 (http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/anti-fraud-policy/research-and-studies/identifying_reducing_corruption_in_public_procurement_en.pdf).

Závěry a doporučení

95

Politika EU v oblasti zadávání veřejných zakázek je podle strategie Evropa 2020 klíčovým nástrojem budování jednotného trhu a dosahování inteligentního, udržitelného růstu podporujícího začlenění a současně zajištění co nejúčinnějšího využívání veřejných prostředků.

96

V období 2009–2013 chyby týkající se zadávání veřejných zakázek významně přispěly k celkové míře chyb v této oblasti politiky odhadované Účetním dvorem, především chyb týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti. Závažné chyby vedly k nedostatečné či zcela chybějící spravedlivé hospodářské soutěži anebo k udělování zakázkám subjektům, které nepředložily nejlepší nabídky.

97

Existuje celá řada příčin chyb. Jako problém je vnímána složitost právního a správního rámce, včetně velkého množství právních předpisů anebo pokynů, a jejich obtížné uplatňování v praxi. Chyby způsobuje nedostatečná správní kapacita týkající se znalostí pravidel i technických odborných znalostí v oblasti konkrétních stavebních prací nebo služeb, které jsou předmětem zakázky. Problémem jsou i nedostatečné plánování projektů na straně zadavatelů a administrativní chyby.

98

Tato zpráva posuzovala, zda Komise a členské státy přijímají vhodná a účinná opatření s cílem řešit problematiku chyb při zadávání veřejných zakázek v oblasti politiky soudržnosti. Účetní dvůr zjistil, že Komise a členské státy začínají tento problém řešit, stále však zbývá hodně práce z hlediska analýzy problému a provádění opatření.

Systematická analýza chyb při zadávání veřejných zakázek ze strany Komise a členských států je velmi omezená

99

Komplexní analýze chyb na úrovni členských států i Komise brání nedostatek jednotných údajů. Ve čtyřech členských státech navštívených pro účely tohoto auditu však existují známky toho, že údaje o chybách při zadávání veřejných zakázek začínají být systematicky shromažďovány, nebo se toto shromažďování plánuje (viz bod 41). Analýza chyb je však stále omezená (viz body 35–39). Komise dosud nevypracovala spolehlivou a komplexní databázi všech nesrovnalostí včetně těch, k nimž dochází při zadávání veřejných zakázek. Provedla jednu analýzu chyb při zadávání veřejných zakázek v rámci EFRR a FS, a to v roce 2011 (viz bod 45).

Doporučení 1

a)Komise by měla vytvořit databázi nesrovnalostí, která by byla schopna poskytnout základ pro smysluplnou analýzu chyb při zadávání veřejných zakázek. Měla by komplexně analyzovat četnost, závažnost a příčiny chyb při zadávání veřejných zakázek v oblasti politiky soudržnosti, a to na základě odpovídajících údajů, které Komise získá jednak z vlastních databází, jednak je poskytnou členské státy. Komise by měla svou analýzu zveřejnit v rámci zprávy o zadávání veřejných zakázek, kterou požadují nové směrnice.

b)Příslušné orgány v členských státech by měly připravit a analyzovat své vlastní databáze nesrovnalostí v oblasti politiky soudržnosti, včetně nesrovnalostí vznikajících při zadávání veřejných zakázek, a měly by spolupracovat s Komisí, aby tyto údaje poskytovaly v takové podobě a termínech, aby usnadnily práci Komise.

Komise a členské státy začínají provádět opatření s cílem řešit uvedený problém, je před nimi však stále dlouhá cesta

100

Přestože neexistuje komplexní analýza této problematiky, Komise a členské státy začínají přijímat opatření s cílem tuto oblast řešit. Opatření, která Komise přijala od roku 2010 (jak legislativní, tak nelegislativní), se začínají na celkovou problematiku zaměřovat. Nový balíček právních předpisů pro zadávání veřejných zakázek byl zaveden v roce 2014 a členské státy jsou povinny jej provést do dubna 2016 (viz body 67– 74). Balíček zavádí i nové požadavky na podávání zpráv pro Komisi a členské státy. Celkově budou účinky tohoto nového legislativního balíčku z hlediska omezování výskytu nesrovnalostí záviset na způsobu jeho provedení v členských státech. Nový právní rámec pro evropské strukturální a investiční fondy na období 2014–2020 zavádí předběžné podmínky týkající se systémů zadávání veřejných zakázek členských států. Tyto předběžné podmínky mohou pomoci při řešení problémů (viz body 61–65). Členské státy byly povinny provést sebehodnocení toho, zda a jak tyto podmínky splňují, a začlenit příslušné shrnutí do dohod o partnerství, které předkládaly v roce 2014. Významný počet členských států tyto podmínky do začátku roku 2015 dosud nesplnil (viz body 61–65).

Doporučení 2

Nebude-li předběžná podmínka týkající se zadávání veřejných zakázek splněna do konce roku 2016, měla by se Komise důsledně snažit o pozastavení plateb dotčeným členským státům, dokud tyto státy nedostatky nenapraví.

101

Komise v roce 2013 zřídila technickou pracovní skupinu a vypracovala interní akční plán. To ukazuje na zlepšenou koordinaci v rámci Komise. Většina opatření však dosud nebyla plně realizována. Kromě toho akční plán potvrdila jen část útvarů Komise a plán nebyl zveřejněn (viz body 56–60).

Doporučení 3

Komise by měla aktualizovat a zveřejnit svůj interní akční plán pro oblast zadávání veřejných zakázek. Každoročně by měla vykazovat dosažený pokrok. Za tím účelem by Komise měla zlepšit koordinaci napříč svými útvary, které se zabývají problematikou zadávání veřejných zakázek.

102

Chyby při zadávání veřejných zakázek jsou stále významným zdrojem chyb a z hlediska analýzy problému a provádění opatření stále zbývá hodně práce. Nyní je zapotřebí účinné provádění opatření. Ačkoli interní technická pracovní skupina představuje kladný vývoj, byla v rámci útvarů Komise zřízena na nízké úrovni a Komise neprokázala koordinované vedení na vysoké úrovni (viz body 55–60).

Doporučení 4

Komise by měla zřídit skupinu na vysoké úrovni, která zajistí vedení při řešení problematiky chyb při zadávání veřejných zakázek, s cílem vyhnout se riziku nejednotného provádění opatření ve všech útvarech Komise. Skupina by měla prosazovat zlepšení v oblasti zadávání veřejných zakázek, v případě potřeby včetně zjednodušování v této oblasti.

103

Chyby při zadávání veřejných zakázek by orgány členských států mohly a měly zjišťovat a napravovat ještě předtím, než podají žádosti o platbu u Komise. Jak již uvedly Účetní dvůr a Komise ve svých vlastních auditech, primární kontroly v členských státech jsou stále nedostatečně účinné. To vede k tomu, že členské státy předkládají Komisi k úhradě z rozpočtu EU výdaje na projekty ovlivněné chybami při zadávání veřejných zakázek (viz bod 76).

104

V programovém období 2007–2013 Komise využívala finanční opravy ve větší míře než dříve. Finanční opravy, pokud nejsou uloženy rozhodnutím Komise, však mohou mít v období do uzavření programového období 2007–2013 v roce 2017 omezený odrazující účinek. Důvodem je skutečnost, že podle nařízení jsou členské státy oprávněny nahradit výdaje, u kterých byly uloženy finanční opravy, jinými způsobilými výdaji. Celkové finanční prostředky, které členské státy obdržely, se tak výsledně snížily jen zřídkakdy. Ve výdajovém období 2014 až 2020 se pravidla změnila: členským státům by mohly být uloženy čisté opravy, pokud by se následně zjistilo, že výdaje, které byly vykázány řídicím, certifikačním a auditním orgánem jako legální a správné, byly ovlivněny chybou (viz body 75–80).

Doporučení 5

Komise by měla ukládat finanční opravy, kdykoli zjistí, že primární kontroly členských států nejsou dostatečně účinné, a tam, kde to je nutné, zahajovat řízení o nesplnění povinnosti z důvodu porušování směrnic o veřejných zakázkách.

105

Kromě toho, že je zapotřebí databáze Komise, která by usnadnila analýzu chyb při zadávání veřejných zakázek (viz doporučení 1), mohly by být přínosem pro oblast zadávání veřejných zakázek a pomocí při řešení problémů nástroje IT, jako jsou elektronické zadávání veřejných zakázek a nástroje pro získávání údajů. V době auditu se zavedení těchto nástrojů v členských státech různilo, což bránilo možnosti plného využití potenciálních přínosů (viz body 83–94).

Doporučení 6

a)Komise by měla více využívat příležitosti, které nabízí rozvoj informačních technologií, včetně elektronického zadávání veřejných zakázek a nástrojů pro získávání údajů a správné praxe.

b)Členské státy by měly více využívat příležitosti, které nabízí elektronické zadávání veřejných zakázek a nástroje pro získávání údajů.

Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 16. července 2015.

Za Účetní dvůr

předseda
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Příloha

Příloha I

Úloha Komise a členských států v zadávání veřejných zakázek a politice soudržnosti

Evropská komise:

a)GŘ pro regionální a městskou politiku zajišťuje dohled nad prováděním EFRR a FS včetně vyjednávání a schvalování operačních programů (OP). Monitoruje a kontroluje provádění OP včetně jejich souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek. GŘ pro regionální a městskou politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování také vydávají pokyny a některé z nich připravují ve spolupráci s členskými státy. Například vydávají pokyny k finančním opravám v případě nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek¹;

b)GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování zajišťuje dohled nad prováděním ESF podobně jako GŘ pro regionální a městskou politiku u EFRR a FS (viz výše);

c)GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky (dříve GŘ pro vnitřní trh a služby) odpovídá za přípravu právních předpisů v oblasti zadávání veřejných zakázek a za dohled nad jejich prováděním. GŘ toto provádění monitoruje a je nápomocno členským státům, v případě potřeby přijímá donucovací opatření;

d)GŘ pro rozpočet odpovídá za řízení rozpočtového regulačního rámce a předkládá návrhy a provádí regulační rámec pro sestavování, plnění a kontrolu rozpočtu EU.

V členských státech:

a)řídicí orgány odpovídají za řízení a provádění operačních programů. Mohou provádění programu přenést na prováděcí subjekty. Řídicí orgán nebo jeho prováděcí subjekty zajišťují kontroly postupů zadávání veřejných zakázek v rámci svých řídicích kontrol;

b)certifikační orgány provádějí konečnou kontrolu žádostí o platby před jejich předložením Komisi a

c)auditní orgány provádějí následné audity systémů a vzorků jednotlivých projektů před předložením zpráv Komisi. Jejich audity zahrnují otázky související se systémy řízení zadávání veřejných zakázek a individuální kontroly dodržování předpisů u jednotlivých projektů.

Příloha II

Analýza chyb, které zjistil Účetní dvůr, podle jednotlivých fondů za období 2009–2013

Testované
operace
Projekty,
u
nichž
byly
kontrolovány
postupy
zadávání
veřejných
zakázek
Projekty
s
nejméně
jednou
chybou
týkající
se
zadávání
veřejných
zakázek
Chyby
celkem
Závažné
Významné
Méně
významné

Počet
%

EFRR
657
378
170
382
60
117
185
80

Fond soudržnosti
156
145
68
125
21
26
74
25

ESF
607
171
42
80
19
25
29
26

Total
1 420
694
280
587
100 %
168
288
131

Příloha III

Popis a analýzy chyb v jednotlivých fázích zadávacích řízení

| Popis chyby | Počet chyb zjištěných Účetním dvorem, 2009–2013
Závažné | Významné | Méně významné | Celkem
Před zadávacím řízením | Umělé dělení prací nebo služeb na menší zakázky s cílem vyhnout se prahovým hodnotám | 23 | 3 | 0 | 26
Přímé zadání zakázky bez odůvodnění | 21 | 2 | 0 | 23
Použití nevhodného zadávacího řízení | 27 | 10 | 1 | 38
Fáze před zadávacím řízením: mezisoučet | 71 | 15 | 1 | 87
Zadávací řízení | Problémy týkající se požadavků na oznámení a transparentnost a zadávací dokumentace | 11 | 64 | 111 | 186
Specifikace výběrových a zadávacích kritérií v rozporu s předpisy a nesprávné uplatňování kritérií | 33 | 128 | 6 | 167
Procesní nedostatky včetně chybějící příslušné dokumentace | 22 | 39 | 12 | 73
Fáze zadávacího řízení: mezisoučet | 66 | 230 | 130 | 426
Řízení zakázek | Úpravy anebo rozšiřování rozsahu smluv bez zadávacího řízení | 31 | 42 | 1 | 74
| CELKEM | 168 | 288 | 131 | 587
| 29 % | 49 % | 22 % | 100 %

Příloha IV

Řízení o nesplnění povinnosti při zadávání veřejných zakázek z podnětu Komise, období 2009–2013

| 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem | Postoupeno Evropskému soudnímu dvoru¹
Belgie | 1 |  |  |  |  | 1 |
Bulharsko | 2 |  |  |  |  | 2 |
Česká republika |  |  |  |  |  |  |
Dánsko |  |  |  |  |  |  |
Estonsko | 4 | 1 | 1 |  | 1 | 7 | 1
Finsko |  |  |  |  |  |  |
Francie |  |  |  |  |  |  |
Irsko | 8 | 6 | 4 |  |  | 18 | 3
Itálie | 2 |  |  | 1 |  | 3 |
Kypr |  |  |  |  |  |  |
Litva | 1 | 1 | 5 | 2 |  | 9 |
Lotyšsko | 1 |  |  |  |  | 1 |
Lucembursko |  | 1 |  | 1 |  | 2 |
Maďarsko |  |  |  |  |  |  |
Malta |  |  |  |  |  |  |
Německo | 2 | 2 |  |  | 1 | 5 | 2
Nizozemsko | 2 |  | 1 |  |  | 3 |
Polsko | 1 | 3 |  |  |  | 4 | 1
Portugalsko |  |  | 1 | 1 |  | 2 |
Rakousko |  |  | 2 | 1 |  | 3 | 1
Rumunsko | 1 | 1 |  |  |  | 2 |
Řecko | 2 | 1 |  | 1 |  | 4 |
Slovensko |  | 1 |  |  |  | 1 |
Slovinsko | 1 |  |  |  |  | 1 |
Spojené království |  |  |  |  |  |  |
Španělsko | 1 |  |  |  | 1 | 2 |
Švédsko | 3 | 1 |  |  |  | 4 |
Celkem | 32 | 18 | 14 | 7 | 3 | 74 | 8

1 Rozsudky v německé a nizozemské věci byly vydány v roce 2012. Dvě maďarské a dvě ze španělských věcí byly z projednávání u ESD staženy. Jedna z řeckých věcí a polská věc jsou v projednávání.

1Pokyny výboru COCOF (výbor zřízený pro koordinaci fondů) (COCOF 07/0037/03, Pokyny ke stanovení finančních oprav, které se použijí pro výdaje spolufinancované ze strukturálních fondů nebo z Fondu soudržnosti v případě nedodržení pravidel pro veřejné zakázky, 29.11.2007). Rozhodnutí Komise C(2013) 9527 final ze dne 19. prosince 2013, kterým se stanoví a schvalují pokyny ke stanovení finančních oprav, jež má Komise provést u výdajů financovaných Unií v rámci sdíleného řízení v případě nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek.

Odpovědi Komise

Shrnutí

V

Problémem pochybení při zadávání veřejných zakázek v oblasti politiky soudržnosti se Komise zabývá již dlouho, avšak nyní jej řeší koordinovanějším způsobem za pomoci akčního plánu v oblasti zadávání veřejných zakázek (viz poznámka Účetního dvora v bodě 56).

Chyby při zadávání veřejných zakázek jsou řešeny již od předchozích programových období. Zjištění z auditu pomohla při návrhu prvních pokynů pro finanční opravy, jež byly vydány v roce 2007. Komise již také komplexním způsobem analyzuje chyby, k nimž dochází při zadávání veřejných zakázek v oblasti politiky soudržnosti. Tato analýza probíhá každoročně na bázi důkladného posouzení výročních kontrolních zpráv, které předkládají vnitrostátní auditní orgány, a dále na bázi zjištění z auditů, jež provádí sama Komise (v kontextu auditního šetření s názvem „Odstranění nedostatků týkajících se jistoty“ se polovina zjištění z auditů týká právě zadávání veřejných zakázek). O uvedeném posouzení se zmiňují výroční zprávy o činnosti příslušných GŘ.

Souhrnná odpověď Komise k bodům VI a VII

Kroky k řešení problémů při zadávání veřejných zakázek přijala Komise ještě před rokem 2010. Akční plány vyvozené ze zjištění o veřejných zakázkách, která při svých auditech odhalila Komise, byly v různých členských státech zavedeny již v roce 2006. Kromě horizontální analýzy, jež se zaměřila na chyby při zadávání veřejných zakázek a byla v květnu 2011 prezentována Poradnímu výboru pro veřejné zakázky¹, Komise dále v říjnu 2011 zveřejnila pracovní dokument svých útvarů pod názvem „Analysis of errors in cohesion policy for the years 2006-2009 – actions taken by the Commission and the way forward“ („Analýza chyb v oblasti politiky soudržnosti v letech 2006–2009 – opatření přijatá Komisí a další postup“)².

Analýza, kterou Komise pochybením při zadávání veřejných zakázek věnovala, se promítla i do jejího rozhodnutí ze dne 19. prosince 2013 (C(2013) 9527 final), kterým se vydávají pokyny ke stanovení finančních oprav, které se použijí v případě nedodržení pravidel pro veřejné zakázky. Tyto pokyny jsou aktualizací orientačních vodítek, která platila od listopadu 2007³.

Pokud jde o programové období 2014–2020, zaujímá Komise aktivní přístup, kdy členským státům prostřednictvím orientačních vodítek, monitorování a podpory (v podobě technické pomoci apod.) pomáhá s tím, aby do konce roku 2016 uvedly v život své národní akční plány vyvozené z nesplněných předběžných podmínek. Tímto preventivním přístupem chce Komise snížit riziko případného pozastavování plateb na operační programy po roce 2016, avšak nebude váhat tento nástroj použít, pokud zjevně nebudou plněny cíle a milníky daného akčního plánu.

VIII a) i)

Komise toto doporučení přijímá.

Prozkoumá možnost, jak funkčně vylepšit svůj systém pro řízení nesrovnalostí (IMS), a vyhovět tak požadavku Účetního dvora. V současnosti jsou mapovány možnosti, jak funkčně propojit systém IMS, ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů a systém ABAC s dalšími databázemi Komise.

Pokud jde o chyby zjištěné při auditech, jež provádí sama Komise, začínají její útvary používat v případě Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti (FS) a Evropského sociálního fondu (ESF) společný nástroj IT zvaný „MAPAR“ (Management of Audit Processes, Activities and Resources), který má sloužit právě při auditech.

V neposlední řadě plánuje Komise další kroky, jak zlepšit analýzu údajů o zadávání zakázek. Jedná se zejména o podporu při sběru těchto údajů, o vývoj nástroje na analýzu dat pro účely včasného odhalování skutečných i potenciálních anomálií při zadávání zakázek a o lepší pochopení příčin těchto anomálií, a to i mimo oblast politiky soudržnosti.

VIII a) ii)

Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že je určeno členským státům.

V podobě systému IMS již mají členské státy k dispozici databázi, již mohou použít nejen k plnění povinnosti hlásit nesrovnalosti, kterou jim ukládají jednotlivá odvětvová nařízení, nýbrž i k analýzám pro vlastní potřebu.

VIII b)

Komise toto doporučení přijímá. Generální ředitelé všech čtyř generálních ředitelství, do jejichž gesce spadají evropské strukturální a investiční fondy (GŘ odpovědná za ESI fondy), se již pravidelně scházejí na půdě tzv. „Výboru pro pozastavení plateb při neplnění předběžných podmínek“, k němuž je přidruženo GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky (GŘ GROW)⁴. Nadále bude striktně a jednotně uplatňován přístup preventivní (včetně realizace národních akčních plánů vyvozených z neplnění předběžných podmínek) i nápravný (včetně pozastavování plateb).

VIII c)

Komise toto doporučení přijímá, s tím, že je od léta 2014 již plní díky lepší koordinaci mezi svými útvary na úrovni ředitelů.

Záměrem Komise je, aby byl akční plán v oblasti zadávání veřejných zakázek zaveden v jejích útvarech v širším měřítku. Počítá se i s jeho zavedením na vyšší úrovni.

VIII d)

Komise toto doporučení přijímá, s tím, že je zčásti již splněno. Komise podporuje iniciativy, jež zadávání veřejných zakázek zkvalitňují.

Předpokládá se, že komisaři odpovědní za evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy) a vnitřní trh budou v pravidelném kontaktu, o jehož formátu bude ještě rozhodnuto. Tato skupina by mohla ke své práci zvát i zkušené externí zúčastněné strany, bude-li to považovat za přínosné. Komise rovněž podporuje myšlenku zaujmout iniciativní přístup na vysoké úrovni a poznamenává, že ředitelé GŘ pro regionální a městskou politiku (GŘ REGIO) a GŘ GROW se pravidelně scházejí již od července 2014. Na této úrovni již byly k účasti přizvány zkušené externí zúčastněné strany.

VIII e)

Komise toto doporučení přijímá, s tím, že podle svého názoru doporučené opatření již realizuje. Viz rovněž odpověď Komise k bodu VIII písm. b) výše.

Kdykoli Komise zjistí, že primární kontroly členských států nejsou dostatečně účinné, bude i nadále ukládat finanční opravy. Jsou-li odhaleny závažné nedostatky, jsou uplatňována preventivní a nápravná opatření, např. akční plány, je přerušeno vyplácení prostředků a jsou ukládány finanční opravy. Tím je za minulá i budoucí období zajišťována legalita a správnost výdajů, jež jsou Komisi vykazovány. S vyplácením prostředků se opět začíná až poté, co systémy projdou vylepšením a co je po realizaci nápravných opatření provedena přísná kontrola, tak aby se systémy řízení a kontroly programů znovu nezhoršily.

Budou-li směrnice o zadávání veřejných zakázek porušovány trvale, bude Komise v případech nutnosti nadále zahajovat řízení o nesplnění povinnosti.

VIII f)

Komise toto doporučení přijímá.

Jelikož elektronické zadávání veřejných zakázek zejména zvyšuje transparentnost, zjednodušuje podávání nabídek v jiných členských státech, usnadňuje malým a středním podnikům přístup k zadávacím řízením a racionalizuje administrativní postupy, ukládají směrnice z roku 2014 právě ve spojitosti s elektronickým zadáváním zakázek řadu povinností. Korektní a rychlé provedení těchto ustanovení je pro Komisi prioritou.

Pokud jde o nástroje pro získávání údajů, Komise podniká doporučené kroky. Aktivně propaguje jejich využívání ze strany příslušných vnitrostátních orgánů, jež pracují s jí vyvinutým nástrojem pro preventivní vyhodnocování rizik zvaným ARACHNE. Tímto nástrojem lze výrazně zlepšit prevenci a odhalování nejrůznějších rizik, jež souvisejí např. právě se zadáváním veřejných zakázek, střetem zájmů či koncentrací grantů v rukou konkrétních subjektů. Může pomoci i upozornit na možné podezření z podvodu. Komise si je vědoma možnosti používat i další srovnatelné nástroje pro získávání údajů a tuto možnost podporuje.

VIII g)

Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že je určeno členským státům.

Úvod

10

Komise zdůrazňuje, že v případě sdíleného řízení spadá uplatňování regulatorního rámce v oblasti zadávání veřejných zakázek do kompetence členských států. Tyto státy odpovídají rovněž za způsob, jakým jsou směrnice v uvedené oblasti transponovány do vnitrostátního právního řádu.

Připomínky

24

Komise odkazuje na své odpovědi ke zvláštní zprávě, kterou Účetní dvůr zmiňuje.

25

Určitá úroveň složitosti je v libovolném systému zadávání veřejných zakázek nezbytná, má-li být minimalizováno svévolné jednání veřejných zadavatelů a mají-li být dodrženy zásady rovného zacházení, zákazu diskriminace a transparentnosti.

Komise též poukazuje na případy, kdy vnitrostátní právní úprava stanoví přísnější povinnosti než uvedené směrnice.

Souhrnná odpověď Komise k bodům 26 a 27

Komise koncipovala řadu opatření, jež mají nedostatečnou správní kapacitu řešit. Jako příklad řešení uvedeného problému lze uvést dvě opatření z akčního plánu v oblasti zadávání veřejných zakázek (jejž zmiňuje bod 56 této zprávy). V roce 2015 Komise dokončila orientační vodítka, jimiž by se měla řídit eliminace nejběžnějších chyb při zadávání veřejných zakázek a která zdůrazňují potřebu kvalitního plánování. V témže roce zmapovala v celé EU situaci, pokud jde o správní kapacitu, systémy a postupy, s cílem zajistit dodržování předpisů a kvalitu zadávání veřejných zakázek financovaných z ESI fondů. Výsledná studie vyslovuje konkrétní doporučení, jak správní kapacitu v jednotlivých členských státech posílit.

29 a)

Komise poznamenává, že je v České republice ustavena pracovní skupina Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, Ministerstva pro místní rozvoj ČR (jakožto koordinátorů) a dalších příslušných subjektů, jejímž cílem je harmonizovat výklad právní úpravy zadávání veřejných zakázek.

32

Nesrovnalosti, jež členské státy prostřednictvím systému pro řízení nesrovnalostí (IMS) Komisi hlásí, neslouží pouze při přípravě výroční zprávy o ochraně finančních zájmů EU a boji proti podvodům, ale jsou též analyzovány, a to jednak pro účely uzávěrky programového období 2000–2006, jednak v rámci ročních koordinačních schůzek s auditními orgány.

Hlášené údaje dále slouží k analýze rizik, a to auditorům Komise při přípravě auditů a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF). Na žádost jsou postupovány též auditorům Účetního dvora.

33

Úřad OLAF, který v této oblasti jedná jménem Komise, dostává hlášení o nesrovnalostech od členských států prostřednictvím systému IMS. Komise zdůrazňuje, že posouzení určité nahlášené nesrovnalosti není statické a nemá konečnou platnost. Okamžik, kdy členské státy případy posuzují, se liší v důsledku vnitrostátních právních předpisů, postupů a koncepcí. V některých případech byla zjištěna určitá neochota posoudit případ jako podvod příliš brzy, neboť vnitrostátní právní předpisy vyvozují v takových případech případnou odpovědnost.

Může tudíž dojít k tomu, že určitá nesrovnalost, jež původně nebyla posouzena jako podezření z podvodu, změní svůj status v návaznosti na aktualizaci poznatků o případu a vývoj v příslušných řízeních. Obdobně může dojít k tomu, že případ původně posouzený jako podezření z podvodu je například v návaznosti na rozhodnutí soudu či vyšetřovacích subjektů a orgánů překvalifikován na pouhou nesrovnalost.

35

Viz souhrnná odpověď Komiswe k bodům 26 a 27.

38 b)

Problematika veřejných zakázek je v Itálii skutečně velmi aktuální, neboť je hlavní příčinou finančních oprav čerpání prostředků z EFRR.

Řešení souvisejících nedostatků musí vycházet ze zmapování a rozboru pochybení, k nimž při zadávání veřejných zakázek dochází.

39

Komise na základě své analýzy z roku 2011⁵ přijala konkrétní kroky ke splnění svého závazku zmírňovat uvedená rizika a pomoci členským státům. Zejména poskytla řídicím orgánům doplňující vodítka k tomu, jak zjištěná rizika řešit, a uspořádala související školení. Nadále prováděla i kroky k včasnému uplatňování finančních oprav, postupy k přerušení a pozastavení výplat prostředků, jakož i audity zaměřené na nejrizikovější oblasti. Tyto kroky byly zahrnuty do akčního plánu v oblasti zadávání veřejných zakázek, který v roce 2013 sestavila GŘ odpovědná za ESI fondy ve spolupráci s GŘ GROW a Evropskou investiční bankou (EIB) a který si za cíl klade lepší naplňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek.

44 a)

Smyslem informací podávaných ve výročních kontrolních zprávách je sloužit při získávání jistoty pro účely jednotlivých operačních programů, nikoli při analýze chyb v oblasti zadávání veřejných zakázek.

Viz též odpověď Komise k bodu 39.

44 c)

Problematika zadávání veřejných zakázek je při dvoustranných setkáních s auditními orgány projednávána v případě, je-li pro daný členský stát či program významná.

46

Útvary Komise vyvinuly nástroj IT nazvaný „MAPAR“ (Management of Audit Processes, Activities and Resources), který je aktuálně používán. Jedna z funkcí tohoto nástroje, který je používán společně pro EFRR, FS a ESF, umožňuje zadávat a klasifikovat zjištění jednak podle typologie chyb, jednak v rámci jedné kategorie (např. veřejné zakázky) vyhledáním podkategorie (neexistence motivačního účinku, neoznámený režim atd.).

GŘ REGIO i GŘ EMPL budou MAPAR v zájmu řádného řízení uvedených fondů používat k monitorování všech zjištění z auditů po horizontální linii a k pravidelné aktualizaci tabulky s hodnocením rizik. Uvedené platí i pro případné problémy, na něž Komise narazí při auditech zadávání veřejných zakázek.

Členské státy mají mimoto k dispozici databázi IMS, s jejíž pomocí mohou hlásit odhalené nesrovnalosti včetně nesrovnalostí při zadávání veřejných zakázek. Přístup k této databázi mají všechny příslušné útvary Komise.

47

GŘ EMPL v roce 2012 v rámci tematického auditu řídicích kontrol zjistilo konkrétní případy porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek, na něž nepřišly vnitrostátní kontroly. Výsledná zpráva a její závěry byly při několika příležitostech projednány s vnitrostátními orgány.

Viz též odpověď Komise k bodu 46.

48

K tomu, aby členské státy mohly Komisi hlásit nesrovnalosti (podvodného i nepodvodného charakteru včetně nesrovnalostí při zadávání veřejných zakázek), byl vyvinut systém IMS.

Nesrovnalosti v oblasti veřejných zakázek lze v systému IMS hlásit nejen pomocí strukturovaných kolonek, nýbrž i v podobě volného textu. Využitelnost těchto údajů však závisí na kvalitě a podrobnosti údajů, jež vnitrostátní orgány předkládají.

Systém nebyl koncipován tak, aby informace, jež zmiňuje Účetní dvůr, poskytoval pouze pomocí strukturovaných kolonek.

Viz odpověď Komise k bodům 32 a 46.

49

Komise se touto problematikou zabývá již dlouho, avšak nyní tak činí koordinovaněji za pomoci akčního plánu v oblasti zadávání veřejných zakázek.

Komise připomíná dokumenty uvedené výše v bodě 39 (vodítka k eliminaci chyb a studie vzešlá z mapování správní kapacity).

51

Analýza, kterou Komise pochybením při zadávání veřejných zakázek věnovala, se promítla i do jejího rozhodnutí ze dne 19. prosince 2013 (C(2013) 9527 final), kterým se vydávají a schvalují pokyny ke stanovení finančních oprav, které má Komise v případě nedodržení pravidel pro veřejné zakázky použít pro výdaje financované Unií v rámci sdíleného řízení. Tyto pokyny jsou aktualizací orientačních vodítek, která platila od roku 2007.

57

Do konce června 2015 realizace akčního plánu v oblasti zadávání veřejných zakázek dále pokročila. Z jeho dvanácti opatření jsou dokončena tři (jak konstatuje Účetní dvůr v bodech a) – c) níže), sedm opatření se právě provádí a dvě opatření jsou plánována jako dlouhodobá a doposud s nimi nebylo započato.

U těchto dosud nezahájených opatření se jedná o dlouhodobá opatření č. 11 (systémy řízení kvality zadávání veřejných zakázek) a 12 (vysvětlení k pokynům) v tabulce č. 2.

58 a)

Komise má v úmyslu nechat akční plán v oblasti zadávání veřejných zakázek schválit na širší bázi a pokud možno i na vyšší úrovni zúčastněných stran, než na jaké platí doposud.

58 b)

Zmíněná pracovní skupina byla zřízena jako podskupina meziútvarové skupiny pro posílení kapacity fondů ve slabších členských státech, jež byla ustavena na úrovni generálních ředitelů. Tato meziútvarová skupina podléhá generálnímu sekretariátu.

Komise se domnívá, že technický problém je nutno řešit technickým opatřením pod dohledem vedení, které se ve vhodných případech do činnosti pracovní skupiny pro veřejné zakázky aktivně zapojuje.

Ředitelé GŘ REGIO a GŘ GROW se pravidelně scházejí od července 2014 a projednali i možnost pravidelných schůzek na velmi vysoké úrovni (generálních ředitelů a komisařů).

60

V posledních letech se k problematice zadávání veřejných zakázek vyjadřují všichni komisaři, kteří současně vyzývají členské státy, aby zlepšily své systémy. Totéž činí v posledních šesti letech komisaři odpovědní za regionální politiku při svých slyšeních o udělení absolutoria. Všechna generální ředitelství mimoto ve svých výročních zprávách o činnosti referují o opatřeních, jež přijala k řešení problémů při zadávání veřejných zakázek, a obdobně vyzývají členské státy, aby zlepšily své vlastní systémy.

Komise se domnívá, že všechny činnosti při zadávání veřejných zakázek jsou iniciovány a přísně kontrolovány ze strany vrcholného vedení jejích příslušných útvarů (GŘ odpovědných za ESI fondy a GŘ GROW).

61

V kontextu předběžných podmínek a dohod o partnerství přijatých v roce 2014 bylo schváleno dvanáct akčních plánů na programové období 2014–2020⁶, které mají být vyhodnoceny do roku 2016.

Komise zaujímá aktivní přístup, kdy členským státům prostřednictvím orientačních vodítek, monitorování a podpory (např. technické pomoci) pomáhá s tím, aby do konce roku 2016 uvedly v život své národní akční plány vyvozené z nesplněných předběžných podmínek. Tímto preventivním přístupem chce Komise snížit riziko případného pozastavování plateb na operační programy po roce 2016, avšak nebude váhat tento nástroj použít, pokud zjevně nebudou plněny cíle a milníky daného akčního plánu.

63

Komise odkazuje na svou odpověď k bodům 60 a 61 a zdůrazňuje, že řádné uplatňování platného společného či zvláštního legislativního a programového rámce má před čerpáním fondů přednost.

71

GŘ GROW rovněž odpovídá na konkrétní dotazy, jež kladou vnitrostátní orgány, a vyvinulo nástroj IT, platformu wiki, kde jsou otázky a odpovědi zpřístupňovány všem vnitrostátním orgánům.

74

Komise má v úmyslu vypracovat pro členské státy orientační vodítka pro sestavování monitorovacích zpráv, které by plnily její informační potřeby.

76

Nedostatečná účinnost řídicích kontrol v rámci primárních kontrol je na straně Komise zdrojem velkého znepokojení (viz výroční zpráva o činnosti GŘ REGIO za rok 2014, str. 50).

80

V souladu s právními předpisy na programové období 2007–2013 umožňuje nařízení nahradit neoprávněné výdaje výdaji způsobilými, pokud tyto nové výdaje podléhají kontrole řídicích a auditních orgánů. V důsledku těchto finančních oprav však mohou členské státy o financování přijít při uzávěrce, kdy již nelze předkládat další žádost o platbu s cílem výdaje takto nahradit.

Pro období 2014–2020 a podle článku 145 nařízení (EU) č. 1303/2013 bude finanční oprava znamenat čisté snížení pomoci i v případě, že bude účinné fungování systémů vykazovat závažné nedostatky, které neodhalí a nenahlásí auditní orgán přede dnem, kdy tyto nedostatky zjistí Komise či Účetní dvůr.

87

V návaznosti na své sdělení Komplexní elektronické zadávání veřejných zakázek jako prostředek modernizace veřejné správy (COM(2013) 453) Komise iniciovala řadu kroků, jež mají zavádění tohoto způsobu zadávání zakázek podpořit:

—cíle v oblasti zavádění elektronického zadávání veřejných zakázek jsou na politické úrovni stanoveny v komplexním souboru politických opatření, která jsou zaměřena na dokončení jednotného digitálního trhu (COM(2015) 192);

—Komise zahájila činnost multilaterálního fóra pro elektronické zadávání veřejných zakázek (EXEP), jež pracuje na výměně, šíření a upřesňování osvědčených postupů v oblasti správy věcí veřejných, regulace a interoperability;

—Komise podporuje pilotní projekt e-Tendering v rámci projektu e-SENS, který umožňuje přeshraniční interoperabilitu. Ke komunikaci s několika řešeními v rámci aplikace eTendering po celé Evropě budou moci hospodářské subjekty používat jen jeden jediný software. K řešení aspektů digitalizace zadávání veřejných zakázek, včetně elektronické fakturace a různých zjednodušení, začala Komise používat i nástroj pro propojení Evropy;

—finanční prostředky EU jsou vynakládány prostřednictvím EFRR/FS nebo ESF, aby pomohly členským státům rozvinout správní kapacitu a infrastrukturu (včetně vývoje platformy pro elektronické zadávání veřejných zakázek), která je k plnému přechodu na elektronické zadávání veřejných zakázek nezbytná.

89

Viz odpovědi Komise k bodům 26, 27 a 46.

91

Nástroj ARACHNE byl koncipován jako pomocník členských států při řídicích kontrolách a jako detektor rizika podvodu. Pracuje s několika ukazateli rizik na poli zadávání veřejných zakázek, k nimž patří např.: doba, jež uplyne mezi dnem, kdy je uveřejněno oznámení o zahájení zadávacího řízení, a dnem, kdy je podepsána příslušná smlouva na veřejnou zakázku; počet vyřazených / obdržených nabídek; počet způsobilých uchazečů; hodnota veřejných zakázek zadaných prostřednictvím jednacího a užšího řízení nebo zadaných přímo / celkové náklady na projekt; počet dodatků ke smlouvám ve srovnání s průměrem za jednotlivá odvětví; finanční oprava uplatněná vůči příjemci v zadávacím řízení v minulosti.

Nástroj ARACHNE dále zjišťuje zapojení příjemců, zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů a subdodavatelů do různých projektů a programů a zkoumá vazby mezi subjekty zapojenými do realizace projektu.

94

Je třeba poznamenat, že příslušné předpisy na programové období 2007–2013 neukládaly členským státům povinnost např. uplatňovat strategie boje proti podvodům. Uživatelé v uvedeném období pouze souhlasili s tím, že nástroj ARACHNE použijí k otestování systému. Mnoho členských států se tudíž rozhodlo zasílat údaje pouze k některým z operačních programů, za něž nesou odpovědnost. Do poloviny roku 2015 předložily údaje k alespoň jednomu operačnímu programu další čtyři členské státy.

Komise předpokládá, že v období 2014–2020 počet uživatelů dále vzroste. Nástroj ARACHNE může v tomto období sehrát účinnou roli při zmírňování rizika podvodů.

Závěry a doporučení

97

Viz souhrnná odpověď Komise k bodům 26 a 27.

98

Komise se řešením pochybení při zadávání veřejných zakázek zabývá již od předchozích programových období.

Zjištění z auditu pomohla při návrhu prvních pokynů pro finanční opravy, jež byly vydány v roce 2007.

99

V případech, kdy byly při auditech zjištěny problémy, přijala Komise náležité kroky a plány nápravných opatření pro jednotlivé členské státy. Její analýza pomohla při aktualizaci pokynů z roku 2013, podle nichž jsou v případě nedodržení pravidel pro veřejné zakázky používány finanční opravy.

Pokud jde o vývoj spolehlivé a komplexní databáze všech nesrovnalostí, Komise odkazuje na svou odpověď k bodům 32, 46 a 48, a pokud jde o připravované dokumenty, odkazuje na svou souhrnnou odpověď k bodům 26 a 27.

Doporučení 1 a)

Komise toto doporučení přijímá.

Prozkoumá možnost, jak funkčně vylepšit svůj systém pro řízení nesrovnalostí (IMS), a vyhovět tak požadavku Účetního dvora. V současnosti jsou mapovány možnosti, jak funkčně propojit systém IMS, ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů a systém ABAC s dalšími databázemi Komise.

Pokud jde o chyby zjištěné při auditech, jež provádí sama Komise, začínají její útvary používat v případě EFRR, FS a ESF společný nástroj IT zvaný „MAPAR“ (Management of Audit Processes, Activities and Resources), který má sloužit právě při auditech.

V neposlední řadě plánuje Komise další kroky, jak zlepšit analýzu údajů o zadávání zakázek. Jedná se zejména o podporu při sběru těchto údajů, o vývoj nástroje na analýzu dat pro účely včasného odhalování skutečných i potenciálních anomálií při zadávání zakázek a o lepší pochopení příčin těchto anomálií, a to i mimo oblast politiky soudržnosti.

Doporučení 1 b)

Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že je určeno členským státům.

V podobě systému IMS již mají členské státy k dispozici databázi, již mohou použít nejen k plnění povinnosti hlásit nesrovnalosti, kterou jim ukládají jednotlivá odvětvová nařízení, nýbrž i k analýzám pro vlastní potřebu.

100

Kroky k řešení problémů při zadávání veřejných zakázek přijala Komise ještě před rokem 2010. Akční plány vyvozené ze zjištění o veřejných zakázkách byly v různých členských státech zavedeny již v roce 2006. Kromě horizontální analýzy, jež se zaměřila na chyby při zadávání veřejných zakázek a byla v květnu 2011 prezentována Poradnímu výboru pro veřejné zakázky, Komise dále v říjnu 2011 zveřejnila pracovní dokument svých útvarů pod názvem „Analysis of errors in cohesion policy for the years 2006-2009 – actions taken by the Commission and the way forward“ („Analýza chyb v oblasti politiky soudržnosti v letech 2006–2009 – opatření přijatá Komisí a další postup“).

Analýza, kterou Komise pochybením při zadávání veřejných zakázek věnovala, se promítla i do jejího rozhodnutí ze dne 19. prosince 2013 (C(2013) 9527 final), kterým se vydávají pokyny ke stanovení finančních oprav, které se použijí v případě nedodržení pravidel pro veřejné zakázky. Tyto pokyny byly aktualizací orientačních vodítek, která platila od listopadu 2007.

Pokud jde o programové období 2014–2020, zaujímá Komise aktivní přístup, kdy členským státům prostřednictvím orientačních vodítek, monitorování a podpory (v podobě technické pomoci apod.) pomáhá s tím, aby do konce roku 2016 uvedly v život své národní akční plány vyvozené z nesplněných předběžných podmínek. Tímto preventivním přístupem chce Komise snížit riziko případného pozastavování plateb na operační programy po roce 2016, avšak nebude váhat tento nástroj použít, pokud zjevně nebudou plněny cíle a milníky daného akčního plánu.

Doporučení 2

Komise toto doporučení přijímá. Generální ředitelé všech čtyř generálních ředitelství, do jejichž gesce spadají evropské strukturální a investiční fondy, se již pravidelně scházejí na půdě výboru pro pozastavení plateb, k němuž je přidruženo GŘ GROW⁷. Nadále bude striktně a jednotně uplatňován přístup preventivní (včetně realizace národních akčních plánů vyvozených z neplnění předběžných podmínek) i nápravný (včetně pozastavování plateb).

101

Body akčního plánu v oblasti zadávání veřejných zakázek široce prodiskutovali, pozměnili a odsouhlasili zástupci všech GŘ odpovědných za ESI fondy, GŘ GROW i EIB. Tyto body společně zformulovala pracovní skupina pro zlepšení zadávání veřejných zakázek. Tato pracovní skupina byla zřízena jako podskupina meziútvarové skupiny pro posílení kapacity fondů v členských státech, jež byla ustavena na úrovni generálních ředitelů. Tato meziútvarová skupina podléhá generálnímu sekretariátu.

Realizace akčního plánu v oblasti zadávání veřejných zakázek pokročila (viz odpověď Komise k bodu 57). Komise má též v úmyslu nechat tento akční plán schválit na širší bázi a pokud možno i na vyšší úrovni, než na jaké platí doposud.

Doporučení 3

Komise toto doporučení přijímá, s tím, že je od léta 2014 již plní díky lepší koordinaci mezi svými útvary na úrovni ředitelů.

Záměrem Komise je, aby byl akční plán v oblasti zadávání veřejných zakázek zaveden v jejích útvarech v širším měřítku. Počítá se i s jeho zavedením na vyšší úrovni, jak Komise uvádí v odpovědi na doporučení 2.

102

Viz odpovědi Komise k bodům 100 a 101.

Doporučení 4

Komise toto doporučení přijímá, s tím, že je zčásti již splněno. Komise podporuje iniciativy, jež zadávání veřejných zakázek zkvalitňují.

Předpokládá se, že komisaři odpovědní za ESI fondy a vnitřní trh budou v pravidelném kontaktu, o jehož formátu bude ještě rozhodnuto. Tato skupina by mohla ke své práci zvát i externí zúčastněné strany, kdykoli to bude považovat za přínosné. Komise rovněž podporuje myšlenku zaujmout iniciativní přístup na vysoké úrovni a poznamenává, že ředitelé GŘ REGIO a GŘ GROW se pravidelně scházejí již od července 2014. Na této úrovni již byly k účasti přizvány zkušené externí zúčastněné strany.

103

Nedostatečná účinnost řídicích kontrol v rámci primárních kontrol je na straně Komise zdrojem velkého znepokojení. V rámci své funkce dohledu provádí Komise od roku 2010 cílené audity, které se zaměřují na řídicí kontroly vysoce rizikových programů. Činí tak v případech, kdy zjistí, že by auditní orgán příslušný pro daný program nemusel včas anebo vůbec odhalit významnou míru chyb, jež z těchto rizik plyne. Z těchto auditů jsou v případě potřeby vyvozovány akční plány k nápravě zjištěných nedostatků. Tyto audity přispívají ke zlepšení systémů řízení a kontroly programů, které jsou předmětem výhrad. Tím je za minulá i budoucí období zajišťována legalita a správnost výdajů, jež jsou Komisi vykazovány.

V letech 2014 a 2015 byl s členskými státy projednán dokument pod názvem „Guidance on Management Verifications“ („Orientační vodítka pro řídicí kontroly“), jenž bude zveřejněn v červenci 2015. Jeden z jeho oddílů je věnován kontrolám zadávání veřejných zakázek. Tento dokument nespadá do akčního plánu v oblasti zadávání veřejných zakázek, neboť se týká řídicích kontrol všech typů.

104

V souladu s právními předpisy na programové období 2007–2013 umožňuje nařízení nahradit neoprávněné výdaje výdaji způsobilými, pokud tyto nové výdaje podléhají kontrole řídicích a auditních orgánů. V důsledku těchto finančních oprav však mohou členské státy o financování přijít při uzávěrce, kdy již nelze předkládat další žádost o platbu s cílem výdaje takto nahradit.

Pro období 2014–2020 a podle článku 145 nařízení (EU) č. 1303/2013 bude finanční oprava znamenat čisté snížení pomoci i v případě, že bude účinné fungování systémů vykazovat závažné nedostatky, které neodhalí a nenahlásí auditní orgán přede dnem, kdy tyto nedostatky zjistí Komise či Účetní dvůr.

Doporučení 5

Komise toto doporučení přijímá, s tím, že podle svého názoru již plní doporučené opatření. Viz rovněž odpověď Komise k doporučení 2.

Kdykoli Komise zjistí, že primární kontroly členských států nejsou dostatečně účinné, bude i nadále ukládat finanční opravy. Jsou-li odhaleny závažné nedostatky, jsou uplatňována preventivní a nápravná opatření, např. akční plány, je přerušeno vyplácení prostředků a jsou ukládány finanční opravy. Tím je za minulá i budoucí období zajišťována legalita a správnost výdajů, jež jsou Komisi vykazovány. S vyplácením prostředků se opět začíná až poté, co systémy projdou vylepšením a co je po realizaci nápravných opatření provedena přísná kontrola, tak aby se systémy řízení a kontroly programů znovu nezhoršily.

Budou-li směrnice o zadávání veřejných zakázek porušovány trvale, bude Komise v případech nutnosti nadále zahajovat řízení o nesplnění povinnosti.

105

Komise podporuje elektronické zadávání veřejných zakázek, např. pilotní projekt e-Tendering v rámci projektu e-SENS, který umožňuje přeshraniční interoperabilitu.

V programovém období 2007–2013 neplatila pro členské státy povinnost uplatňovat strategie boje proti podvodům za pomoci nástrojů pro získávání údajů, např. nástroje ARACHNE (viz odpověď Komise k bodu 94). Komise předpokládá, že v období 2014–2020 počet jeho uživatelů dále vzroste. Nástroj ARACHNE může v tomto období sehrát účinnou roli při zmírňování rizika podvodů.

Doporučení 6 a)

Komise toto doporučení přijímá. Jelikož elektronické zadávání veřejných zakázek zejména zvyšuje transparentnost, zjednodušuje podávání nabídek v jiných členských státech, usnadňuje malým a středním podnikům přístup k zadávacím řízením a racionalizuje administrativní postupy, ukládají směrnice z roku 2014 právě ve spojitosti s elektronickým zadáváním zakázek řadu povinností. Jejich korektní a rychlé provedení do právního řádu členských států je pro Komisi prioritou.

Pokud jde o nástroje pro získávání údajů, Komise podniká doporučené kroky. Aktivně propaguje jejich využívání ze strany příslušných vnitrostátních orgánů, jež pracují s jí vyvinutým nástrojem pro preventivní vyhodnocování rizik zvaným ARACHNE. Tímto nástrojem lze výrazně zkvalitnit nejen řídicí kontroly, ale i prevenci a odhalování nejrůznějších rizik, jež souvisejí např. právě se zadáváním veřejných zakázek, střetem zájmů či koncentrací grantů v rukou konkrétních subjektů. Může pomoci i upozornit na možné podezření z podvodu. Komise si je vědoma možnosti využívat i další srovnatelné nástroje pro získávání údajů a tuto možnost podporuje.

Doporučení 6 b)

Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že je určeno členským státům.

1Pracovní dokument připravený Generálním ředitelstvím pro regionální politiku k hlavním zjištěním z auditu, která se týkala uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek v členských státech a vyplynula u projektů spolufinancovaných z EFRR a Fondu soudržnosti v rámci politiky soudržnosti (CC/2011/08 EN).

2Pracovní dokument útvarů Komise „Analysis of errors in cohesion policy for the years 2006-2009 – actions taken by the Commission and the way forward“ („Analýza chyb v oblasti politiky soudržnosti v letech 2006–2009 – opatření přijatá Komisí a další postup“) (SEC(2011) 1179 ze dne 5. října 2011).

3Č.j. COCOF 07/0037/03-EN ze dne 29. listopadu 2007 platné pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Fond soudržnosti a Evropský sociální fond, č.j. EFFC/24/2008 ze dne 1. dubna 2008 platné pro Evropský rybářský fond a dokument „SOLID/2011/31 REV“ ze dne 11. ledna 2012, tj. pokyny pro finanční opravy, které se uplatní v případě nesrovnalostí při uplatňování pravidel Unie pro zadávání veřejných zakázek na zakázky spolufinancované ze čtyř fondů obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“ v programovém období 2007–2013.

4Tento výbor koordinuje a připravuje doporučení pro rozhodnutí o pozastavení plateb (včetně přípravy návrhů těchto rozhodnutí), kterými se provádějí jednak ustanovení čl. 19 odst. 5 a čl. 142 odst. 1 písm. e) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o EFRR, ESF, Fondu soudržnosti, EZFRV a ENRF a o obecných ustanoveních o EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF, jednak článek 41 nařízení č. 1306/2013 („horizontální nařízení“ o SZP). Výbor dále generálním ředitelům GŘ pro ESI fondy radí v otázkách souvisejících s touto problematikou.

5Pracovní dokument útvarů Komise „Analysis of errors in the Cohesion Policy for the years 2006-2009“ („Analýza chyb v oblasti politiky soudržnosti v letech 2006–2009“) (SEC(2011) 1179 ze dne 5. října 2011) a „Pracovní dokument připravený Generálním ředitelstvím pro regionální politiku k hlavním zjištěním z auditu, která se týkala uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek v členských státech a vyplynula u projektů spolufinancovaných z EFRR a Fondu soudržnosti v rámci politiky soudržnosti“ (CC/2011/08 EN).

6Uvedené platí pro BG, CZ, EL, IT, MT, LV, PL, HU, HR, SI, SK a RO.

7Tento výbor koordinuje a připravuje doporučení pro rozhodnutí o pozastavení plateb (včetně přípravy návrhů těchto rozhodnutí), kterými se provádějí jednak ustanovení čl. 19 odst. 5 a čl. 142 odst. 1 písm. e) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o EFRR, ESF, Fondu soudržnosti, EZFRV a ENRF a o obecných ustanoveních o EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF, jednak článek 41 nařízení č. 1306/2013 („horizontální nařízení“ o SZP). Výbor dále generálním ředitelům GŘ pro ESI fondy radí v otázkách souvisejících s touto problematikou.

QJ-AB-15-012-CS-E    ISSN 1977-5628

Nedodržení pravidel zadávání veřejných zakázek je trvalým a významným zdrojem chyb ve výdajích EU na politiku soudržnosti. Závažné chyby vedly k nedostatečné či zcela chybějící spravedlivé hospodářské soutěži anebo k uzavírání smluv na veřejné zakázky se subjekty, které nepředložily nejlepší nabídky. Zjistili jsme, že Komise a členské státy začaly tuto problematiku řešit, stále však zbývá hodně práce a je zapotřebí zintenzivnit úsilí.