EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Lucemburk

LUCEMBURSKO

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.

Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).

Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015

Print | ISBN 978-92-872-2768-3 | ISSN 1831-0788 | doi:10.2865/786101 | QJ-AB-15-011-CS-C
PDF | ISBN 978-92-872-2808-6 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/838628 | QJ-AB-15-011-CS-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2786-7 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/61595 | QJ-AB-15-011-CS-E

© Evropská unie, 2015

Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU

Bezplatné publikace:

•jeden výtisk:
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•více výtisků, plakáty či pohlednice:
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).

(*)Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).

Placené publikace:

•prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

CS
2015

č. 13

Zvláštní zpráva

Podpora EU zemím
produkujícím dřevo
v rámci akčního
plánu FLEGT

(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU)

Auditní tým

Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměřených na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.

Tento audit výkonnosti provedl auditní senát III, jemuž předsedá člen EÚD Karel Pinxten a který se zaměřuje na výdajové oblasti týkající se vnějších akcí. Audit vedl člen EÚD Karel Pinxten s podporou vedoucího svého kabinetu Gerarda Maddena a tajemnice kabinetu Mily Strahilové, vedoucího oddělení Géralda Locatelliho, vedoucího týmu Piotra Zycha, hlavního auditora Ruurda de Jonga a auditorů Laetitie Cadetové a Petera Kovacse.

Zleva doprava: G. Madden, R. de Jong, K. Pinxten, M. Strahilova, P. Zych, G. Locatelli.

Obsah

Glosář a zkratky

Shrnutí

Úvod

Nezákonná těžba je celosvětový problém

FLEGT je odpovědí EU

Rozsah a koncepce auditu

Připomínky

Podpora FLEGT určená zemím produkujícím dřevo nebyla dostatečně dobře koncipována a zacílena

Komise určila širokou škálu potenciálních opatření

Komise nevypracovala řádný pracovní plán

Komise jasně nestanovila priority pomoci

Podpora EU určená zemím produkujícím dřevo nebyla dostatečně účinná

Hlavní prověřované projekty byly problematické

Pokrok na cestě k licenčnímu systému je pomalý

Postupy pro monitorování a podávání zpráv byly neuspokojivé

Závěry a doporučení

Příloha I | – | Provádění programů souvisejících s FLEGT, správou a obchodem v oblasti lesnictví v období 2003–2013
Příloha II | – | Seznam kontrolovaných projektů
Příloha III | – | Seznam hodnocení projektů a přezkoumaná monitorování zaměřená na výsledky
Příloha IV | – | Index vnímání korupce (CPI) organizace Transparency International 2007–2013

Odpovědi Komise

Glosář a zkratky

AKT: Africké, karibské a tichomořské státy

DCI: Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (development cooperation instrument)

EFI: Evropský lesnický institut (European forest institute)

ENPI: Evropský nástroj sousedství a partnerství (European Neighbourhood and Partnership Instrument)

EU-FLEGT: Evropská unie – prosazování práva, správa a obchod v oblasti lesnictví

EUTR: Nařízení Evropské unie o těžbě dřeva (European Union timber regulation)

ERF: Evropský rozvojový fond

Evropské rozvojové fondy jsou hlavním nástrojem Evropské unie pro poskytování pomoci na rozvojovou spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) a zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ). Současný rámec vztahů Evropské unie se státy AKT a se ZZÚ tvoří dohoda o partnerství podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 na období dvaceti let (dále jen „dohoda z Cotonou“). Hlavním cílem dohody je omezení a konečné vymýcení chudoby.

FAO: Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství (Food and agriculture organisation of the United Nations)

GIZ: Německá agentura pro mezinárodní spolupráci (Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH)

GŘ DEVCO: Generální ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj

GŘ DEVCO provádí širokou škálu nástrojů vnější pomoci Komise financovaných z evropských rozvojových fondů a souhrnného rozpočtu.

GŘ ENVI: Generální ředitelství pro životní prostředí

REDD+: Snižování emisí z odlesňování a znehodnocování lesů v rozvojových zemích (REDD – Reducing emissions from deforestation and forest degradation)

Program OSN pro snižování emisí z odlesňování a znehodnocování lesů v rozvojových zemích přiděluje finanční hodnotu uhlíku vázanému v lesích a poskytuje rozvíjejícím se zemím pobídky ke snížení emisí z odlesňování a k investicím do nízkouhlíkových variant za účelem udržitelného rozvoje. REDD+ jde nad rámec odlesňování a znehodnocování lesů a zahrnuje i ochranu, udržitelnou správu lesů a rozšíření zásob uhlíku v lesích.

ROM: Monitorování zaměřené na výsledky (results-oriented monitoring)

Systém ROM byl zřízen GŘ DEVCO v roce 2000 k posílení monitorování, hodnocení a transparentnosti rozvojové pomoci. Vychází z krátkých zacílených posouzení prováděných na místě externími odborníky.

SVLK: Indonéský systém pro jistotu o legalitě dřeva (Sistem Verifikasi Legalitas Kayu)

VPA: Dobrovolná dohoda o partnerství (voluntary partnership agreement)

Shrnutí

I

Nezákonná těžba a obchod s nezákonně vytěženým dřevem jsou trvalým problémem, a to navzdory úsilí mezinárodních společenství, která proti nim již od konce devadesátých let minulého století bojují. Poškozují životní prostředí a způsobují ztrátu biodiverzity, mají negativní dopad na živobytí osob, které na lesích závisejí, narušují fungování trhů, podporují korupci a oslabují vládu zákona a dobrou správu.

II

V roce 2003 vydala Komise návrh akčního plánu Evropské unie pro prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT), aby tak bojovala s problémem nezákonné těžby dřeva a souvisejícího obchodu s ním. Cílem iniciativy FLEGT je celosvětově omezit nezákonnou těžbu dřeva v zemích produkujících dřevo podporou správy v oblasti lesnictví a omezit spotřebu nezákonně vytěženého dřeva v EU. Základním kamenem akčního plánu je bilaterální dohoda mezi EU a zemí produkující dřevo, tzv. dobrovolná dohoda o partnerství FLEGT (VPA), která tuto zemi zavazuje obchodovat pouze s dřevařskými výrobky ze dřeva, které bylo vytěženo legálně. V rámci těchto mechanismů si exportující země vytvářejí systémy, jež umožňují ověřovat, zda dřevo bylo vytěženo v souladu se zákonem, a je jim umožněno udělovat licence FLEGT, pokud jsou požadované podmínky splněny.

III

Účetní dvůr zkoumal, zda Komise dobře spravovala podporu poskytovanou v rámci akčního plánu FLEGT EU zemím produkujícím dřevo za účelem boje proti ilegální těžbě. Účetní dvůr dospěl k názoru, že podpora nebyla Komisí dostatečně dobře řízena.

IV

Podpora FLEGT nebyla dostatečně dobře koncipována a zacílena. Komise pojala akční plán FLEGT inovativně a identifikovala možná opatření, která by měla být přijata. Nevypracovala však vhodný pracovní plán s jasnými cíli, milníky a vyhrazeným rozpočtem. Přestože připravit je na samém začátku iniciativy by bylo obtížné, měly být zavedeny v prvních letech. Přidělení pomoci neproběhlo podle jasných kritérií a dopad pomoci byl kvůli velkému počtu účastnících se zemí rozředěn. Nařízení zakazující dovoz nezákonně vytěženého dřeva do EU, jež již v roce 2003 zmiňoval akční plán jako jedno z možných opatření, se stále neuplatňuje v plném rozsahu.

V

Podpora FLEGT určená zemím produkujícím dřevo nebyla dostatečně účinná. Hlavní kontrolované projekty, které měly zvýšit kapacitu orgánů veřejné správy, nebyly úspěšné. A i když řada realizovaných projektů zvýšila povědomí o nezákonné těžbě dřeva a podpořila organizace občanské společnosti, projekty se často potýkaly s problémy. Od předložení akčního plánu již uplynulo 12 let, a přestože zájem o VPA byl velký, nefungoval zatím ani jeden licenční systém FLEGT a řada lhůt pro jeho zavedení nebyla dodržena. Monitorování pokroku bylo neadekvátní, zejména kvůli nedostatečnému rámci odpovědnosti, a podávání zpráv o pokroku bylo rovněž nedostatečné.

VI

Zpráva dále uvádí řadu doporučení, jak řízení iniciativy v budoucnu zlepšit.

Úvod

Nezákonná těžba je celosvětový problém

01

Nezákonná těžba a obchod s nezákonně vytěženým dřevem jsou trvalým problémem, a to navzdory úsilí mezinárodních společenství, která proti nim již od konce devadesátých let minulého století bojují. Poškozují životní prostředí a způsobují ztrátu biodiverzity, mají negativní dopad na živobytí osob, které na lesích závisejí, narušují fungování trhů, podporují korupci a oslabují vládu zákona a dobrou správu. Připravují vlády o příjmy z přírodních zdrojů, a brání tak udržitelnému rozvoji v některých z nejchudších zemí světa.

02

K nezákonné těžbě a obchodu dochází, když se dřevo těží, přepravuje, nakupuje nebo prodává v rozporu s vnitrostátními právními předpisy. Co je „nezákonné“, tedy závisí na konkrétní platné legislativě dané země.

03

Vzhledem k nelegální povaze dotčených činností je rozsah nezákonné těžby obtížné změřit. Hodnota nezákonně vytěženého dřeva se odhaduje až na 100 miliard USD ročně¹, odhady tohoto typu se však značně liší. Obecně se ale má za to, že nezákonná těžba je v mnoha významných producentských zemích endemickým problémem, zejména tam, kde bují korupce a přístup na trh je snadný.

FLEGT je odpovědí EU

04

V reakci na celosvětové obavy² týkající se negativního dopadu nezákonné těžby a souvisejícího obchodu se dřevem vydala Komise v roce 2003 návrh akčního plánu Evropské unie pro prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT)³. Cílem FLEGT je globálně omezit nezákonnou těžbu dřeva v zemích produkujících dřevo podporou správy v oblasti lesnictví a potlačovat dovoz nezákonně vytěženého dřeva do EU. Jde o balík opatření koncipovaný k řešení problému nezákonné těžby a obchodu jak na nabídkové, tak na poptávkové straně (viz rámeček 1). Rada akční plán uvítala jako první společný a koordinovaný krok k řešení naléhavého problému nelegální těžby dřeva a obchodu s tímto dřevem spolu s odběratelskými a producentskými zeměmi, soukromým sektorem a dalšími zúčastněnými stranami⁴. V roce 2005 schválila nařízení o zavedení režimu licencí FLEGT pro dovoz některých dřevěných výrobků ze zemí, které s EU uzavřely dobrovolnou dohodu o partnerství (VPA – Voluntary Partnership Agreement)⁵.

Rámeček 1

Skladba akčního plánu EU FLEGT

Cílem níže uvedených opatření akčního plánu FLEGT je zvýšit spotřebitelskou poptávku po ověřeně zákonně vytěženém dřevu, a to tak, že: a) se bude poskytovat podpora soukromému sektoru v EU, aby uplatňoval nákupní postupy zajišťující, že přístup k dodavatelským řetězcům bude mít pouze zákonně vytěžené dřevo; b) se bude poskytovat podpora zemím EU, aby přijaly postupy pro zadávání veřejných zakázek, které zajistí, že veškeré dodávané dřevo bude mít ověření, že bylo vytěženo v souladu se zákonem; c) se bude bránit vstupu nezákonně vytěženého dřeva na trh EU uplatňováním nařízení EU o těžbě dřeva; d) budou vytvářena opatření bránící investicím do činností, které podporují nezákonnou těžbu. […]

Akční plán zahrnuje níže uvedená opatření koncipovaná na podporu budování kapacit rozvojových zemí v oblasti dodávek zákonně vytěženého dřeva: a) poskytováním technické a finanční podpory ze strany na EU na lepší správu a budování kapacit vlády i nevládních subjektů; b) podporou zemí produkujících dřevo v jejich úsilí v oblasti boje proti nezákonné těžbě dřeva tím, že se bude bránit vstupu nezákonně vytěženého dřeva na trh EU formou bilaterálních obchodních dohod, tzv. dobrovolných dohod o partnerství.

Zdroj: http://www.euflegt.efi.int/documents/10180/118682/Introduction%20to%20FLEGT

05

Základním kamenem akčního plánu je bilaterální dohoda mezi EU a zemí produkující dřevo, tzv. dobrovolná dohoda o partnerství FLEGT, která obě strany zavazuje obchodovat pouze s dřevařskými výrobky ze dřeva, které bylo vytěženo legálně. Podle těchto dohod vytvoří vyvážející země systémy umožňující ověřit, že dřevo bylo vytěženo v souladu se zákonem. Až bude Komise s plněním souvisejících požadavků spokojena, země se kvalifikuje pro systém licencí FLEGT. Příklad řízení nutných pro získání licencí a následně vývozních povolení je popsán v akčním plánu (viz rámeček 2). V praxi se většina partnerských zemí rozhodla uplatňovat své budoucí licenční režimy nejen na dřevo exportované do EU, ale i na dřevo exportované na jiné trhy a dřevo pro interní spotřebu.

Rámeček 2

Příklad postupů nutných pro certifikaci legality dřeva podle VPA

Krok 1: Partnerská země FLEGT určí akreditační orgán oprávněný jmenovat orgány certifikující zákonnost dřevařských produktů.

Krok 2: Partnerská země FLEGT určí nezávislého pozorovatele a zavede transparentní mechanismus pro řešení sporů.

Krok 3: Evropská komise potvrdí, že navrhovaný systém je schopen spolehlivě verifikovat, že dřevo bylo vytěženo v souladu se zákonem.

Krok 4: Zákonně vytěženému dřevu se vydávají certifikáty, na jejichž základě orgány celní správy odbaví legální zásilky k exportu. […]

Krok 5: Vývozní povolení, jež je současně dokladem o zákonnosti těžby, vydává přístav Společenství, který dřevo propouští do volného oběhu v EU, kontrolují ho celní orgány členského státu oproti popisu zásilky poskytnutému v rámci oznámení před zahájením přepravy. […]

Krok 6: Celní orgány přijímají prohlášení s návrhem na propuštění zboží do volného oběhu v EU, pouze pokud má dřevo nutné průvodní vývozní povolení.

Zdroj: KOM(2003) 251 v konečném znění, s. 13.

06

Komise spolu s členskými státy EU partnerské země finančně a technicky podporuje při zlepšování lesní správy a zavádění či zlepšování systémů, které ověřují soulad s požadavky právních předpisů. „Podpora zemí produkujících dřevo“ jako složka FLEGT zahrnuje:

a)podporu procesů reformy politik, vytváření účinné legislativy a zjednodušování postupů a současnou ochranu komunit závislých na lesích a jejich integraci do režimů ochrany lesů;

b)pomoc s rozvojem spolehlivých monitorovacích a sledovacích systémů schopných rozlišit zákonnou produkci od produkce nezákonné a sledovat dřevo od okamžiku, kdy je vytěženo, přes pily a přístavy až na konečné trhy a podporu větší transparentnosti informací v sektoru lesnictví;

c)podporu širších vládních reforem prostřednictvím budování kapacit, zejména v oblasti soudnictví, policie nebo armádního sektoru, za účelem efektivnějšího boje s korupcí, sběru důkazů o trestných činech v oblasti životního prostředí a práce na právních případech.

07

EU proto poskytuje k těmto účelům finanční prostředky z Evropského rozvojového fondu (ERF) a souhrnného rozpočtu. V období 2003–2013 bylo na podporu související s FLEGT alokováno 35 zemím odhadem celkem 300 milionů EUR⁶ (viz příloha I).

08

V Komisi se činnosti související s akčním plánem FLEGT realizují pod vedením Generálního ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj (GŘ DEVCO) a Generálního ředitelství pro životní prostředí (GŘ pro životní prostředí). GŘ DEVCO odpovídá za řízení financování souvisejícího s FLEGT a poskytovaného třetím producentským zemím. Provádí programy rozvojové spolupráce a vyjednává VPA se zeměmi AKT (a také s Guyanou a Hondurasem). GŘ pro životní prostředí vyjednává VPA s asijskými zeměmi a odpovídá za EUTR, za politický dialog o problematice životního prostředí se zeměmi produkujícími dřevo i zeměmi, které jsou jeho spotřebiteli (např. Čínou, Brazílií, Ruskem, USA nebo Japonskem), a dále za mnohostranný dialog. Obě generální ředitelství pak sdílejí odpovědnost za země Latinské Ameriky.

09

Komise pověřila Evropský lesnický institut (EFI – European Forest Institute) a Organizaci OSN pro výživu a zemědělství (FAO – Food and agriculture organisation of the United Nations), aby vykonávaly určité specifické činnosti na podporu úsilí partnerských zemí v rámci akčního plánu FLEGT. EFI je hostitelským orgánem a správcem facility EU FLEGT; jde o svěřenecký fond sdružující více dárců, který byl ustaven v roce 2007. Poskytuje podporu zemím (především formou technické podpory vládám a jiným zainteresovaným stranám), provádí studie a šíří informace o FLEGT. FAO provádí program podpory FLEGT AKT, jehož hlavním cílem původně byla podpora procesu FLEGT v zemích AKT.

1UNEP, Interpol, Green Carbon, Black Trade: Illegal Logging, Tax Fraud and Laundering in the World’s Tropical Forests (Zelený uhlík, černý obchod: nezákonná těžba, daňové podvody a praní peněz ve světových tropických pralesích). Posouzení rychlé reakce, 2012.

2Mezinárodní akci proti nezákonné těžbě dřeva nastartoval akční plán G8 pro lesy, který byl zahájen v květnu 1998. Diskuse v rámci G8 byly podnětem pro řadu konferencí v oblasti prosazování práva a správy v oblasti lesnictví (FLEG), koordinovaných Světovou bankou, ve východní Asii (Bali, 2001), Africe (Yaoundé, 2003) a Evropě (Petrohrad, 2005). Konference svedly dohromady zástupce vlád, průmyslu, nevládních organizací a výzkumných pracovníků a jejich cílem bylo ustavit rámce pro spolupráci mezi producentskými a odběratelskými zeměmi.

3KOM(2003) 251 v konečném znění ze dne 21. května 2013 „Prosazování práva, správa a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT): návrh akčního plánu EU“.

4Závěry Rady 2003/C 268/01 (Úř. věst. C 268, 7.11.2003, s. 1).

5Nařízení Rady (ES) č. 2173/2005 ze dne 20. prosince 2005 o zavedení režimu licencí FLEGT pro dovoz dřeva do Evropského společenství (Úř. věst. L 347, 30.12.2005, s. 1).

6Bez přídělů sektorové rozpočtové podpory. Příděly rozpočtové podpory pokrývají problematiku týkající se politiky lesnictví, nikoliv však nutně konkrétně FLEGT. Neexistuje žádná uznávaná metoda pro rozdělování pomoci na konkrétní oblasti.

Rozsah a koncepce auditu

10

Účetní dvůr zkoumal, zda Komise dobře spravovala podporu poskytovanou v rámci akčního plánu EU zemím produkujícím dřevo za účelem boje proti nezákonné těžbě. Audit se zaměřil na dvě hlavní otázky:

a)Byla podpora FLEGT dobře koncipována a zacílena?

b)Byla podpora FLEGT účinná?

11

Audit pokryl podporu poskytovanou Komisí zemím produkujícím dřevo z ERF a souhrnného rozpočtu po celou dobu, kdy se prováděl akční plán EU FLEGT, tj. od roku 2003 do roku 2014.

12

Audit se prováděl v období od srpna do prosince 2014 a jeho součástí byla:

a)analýza strategických dokumentů FLEGT a relevantních zpráv o modelech obchodu se dřevem a nezákonné těžbě dřeva;

b)prověrka rozdělování finančních prostředků na cíle, země a projekty;

c)rozhovory s úředníky Komise v GŘ DEVCO a GŘ pro životní prostředí a s EFI a zástupci členských států, mezinárodních organizací a evropských nevládních organizací působících v oblasti životního prostředí a ochrany lesů;

d)návštěvy dvou přijímajících zemí, které jsou signatáři VPA (Indonésie a Kamerunu), sestávající z přezkumu pokroku procesu VPA a podrobného přezkumu vzorku deseti projektů (viz příloha II);

e)přezkum zjištění ze systému pro monitorování orientované na výsledky (ROM) a hodnocení programu u vzorku 35 projektů (viz příloha III).

Připomínky

Podpora FLEGT určená zemím produkujícím dřevo nebyla dostatečně dobře koncipována a zacílena

13

Účetní dvůr zkoumal, zda:

a)podpora EU vycházela z řádného posouzení potřeb a zda Komise správně identifikovala potenciální opatření, který by měla být přijata;

b)byla podpora EU řádně naplánována a

c)byly řádně stanoveny priority financování.

Komise určila širokou škálu potenciálních opatření

14

Akční plán FLEGT inovativním způsobem pojednává o přetrvávajícím problému nezákonné těžby dřeva a obchodu s ním. Kombinuje obchodní pobídky v podobě snazšího přístupu na evropský trh se dřevem pro producenty z partnerských zemí s rozvojovou pomocí pro vlády i občanskou společnost. Partnerské země jsou povinny zajistit koherentní legislativu v oblasti lesnictví, zavést systémy umožňující dřevo sledovat a licenční režimy a ustavit kontrolní systémy pro různé úrovně. Akční plán FLEGT dále počítá s vypracováním několika opatření na poptávkové straně zaměřených na posílení dopadu kroků podnikaných v producentských zemích. Rovněž se počítalo s dialogem o této problematice na mezinárodní úrovni za účelem podpory hlavních cílů FLEGT.

15

V posouzení dopadu akčního plánu EU⁷ se analyzoval potenciální dopad uplatňování režimů licencování dřeva prostřednictvím partnerství se zeměmi, které dřevo produkují⁸. Studie obsahovala i analýzu hlavních hnacích mechanismů nezákonné těžby. Zkoumala obecné ekonomické a sociální dopady, jakož i dopady na životní prostředí a právní a institucionální důsledky navrhovaných řešení jak v EU, tak v případných partnerských zemích. Rovněž analyzovala rizika, jež by mohla poškodit účinnost potenciálních opatření⁹.

16

Posouzení dopadu zkoumalo tři hlavní možnosti, jak bojovat s problémem nelegální těžby. Bilaterální varianta, tj. uzavírání VPA s jednotlivými zeměmi, byla považována za jeden z nejlepších způsobů, jak jednat rychle a flexibilně. Multilaterální režim, včetně možné mezinárodní dohody, – teoreticky ta nejúčinnější varianta – byl vyhodnocen jako nerealistický. Třetí variantu, spočívající v jednostranném zákazu vstupu nezákonně vytěženého dřeva na trh EU, vyhodnotila Komise jako méně přijatelnou než VPA založené na partnerství s producentskými zeměmi. Komise se rozhodla tuto variantu v pozdější fázi analyzovat podrobněji.

17

Komise se rozhodla realizovat první, bilaterální variantu. Uznala však obtíže spojené s touto koncepcí, zejména v zemích s omezenou správní kapacitou, kde muselo realizaci akčního plánu ve značném rozsahu provázet budování kapacit a posilování institucí¹⁰.

18

Komise správně identifikovala hlavní prvky účinného uplatňování VPA, které by si mohly vyžádat podporu dárců a k nimž se řadí reformní opatření v oblasti lesnictví a životního prostředí, rozvoj a podpora systémů pro monitorování, sledování a vydávání licencí a budování kapacit v různých sektorech (viz bod 6).

Komise nevypracovala řádný pracovní plán

19

Akční plán EU FLEGT postrádá některé klíčové prvky řádného akčního plánu¹¹. Nemá konkrétní operační cíle s odpovídajícími ukazateli, časový plán s konkrétními milníky ani jasný monitorovací rámec. Jeho pokrok a dosahování výsledků je tedy obtížné měřit. Jak uvádí zpráva o pokroku akčního plánu FLEGT 2003–2010 vypracovaná EFI, „akční plán je více než koncepční prohlášení, ale bez milníků a cílů to není tak úplně strategie“¹².

20

V době zahájení akčního plánu se mělo za to, že jde o začátek dlouhodobého procesu. Již v prvních letech bylo nicméně nutné vypracovat plánovaná opatření, konkrétní cíle a plán postupu. O dvanáct let později sektoru prosazování práva, správy a obchodu v oblasti lesnictví stále schází jasně definovaný soubor cílů, jichž má být v konkrétním časovém horizontu za pomoci kvalitně definovaných nástrojů financování dosaženo.

21

Akční plán EU FLEGT nedisponuje jasně definovaným a vyhrazeným rozpočtem. Činnosti rozvojové spolupráce se financují z různých zdrojů, ze souhrnného rozpočtu EU a z ERF, prostřednictvím různých nástrojů, jako je nástroj pro rozvojovou spolupráci (DCI – development cooperation instrument)¹³, včetně bilaterálních i regionálních geografických programů a tematických programů, a evropského nástroje sousedství a partnerství (ENPI – European neighbourhood and partnership instrument)¹⁴.

22

Komise neměla k okamžité dispozici kompletní přehled projektů FLEGT. Databáze lesnických projektů zřízená Komisí pro účely auditu neposkytovala koherentní a úplný obraz o všech projektech FLEGT. Následně bylo v průběhu auditu zjištěno, že databáze je neúplná; některé projekty byly chybně klasifikovány jako projekty FLEGT, zatímco jiné projekty FLEGT nebyly uvedeny¹⁵. Komise a členské státy jasně nedefinovaly, co je „projekt FLEGT“ a jak účtovat související prostředky.

23

Úspěch při řešení problémů souvisejících s nezákonnou těžbou a nezákonným obchodem se dřevem závisí na kombinaci faktorů: odhodlání partnerských zemí, ustavení nutných správních mechanismů a jasném a reálně podloženém závazku EU a dalších hlavních producentů a dovozců jednat, aby dosáhli společného cíle. Rovněž bylo nutné, aby činnosti nezbytné pro dosažení skutečného pokroku probíhaly paralelně. Realizace cílů FLEGT také do značné míry závisí na zemích, jež patří k hlavním producentům, zpracovatelům anebo obchodníkům se dřevem, jako je Čína, Rusko, Indie, Jižní Korea a Japonsko, a jejich odhodlání bojovat s nezákonnou těžbou a obchodem s dřevařskými produkty z nezákonně vytěženého dřeva. Tyto země se systému licencí FLEGT neúčastnily a Komise s nimi v průběhu let vedla dialog o souvisejících opatřeních na bilaterálním základě. K dnešnímu dni vedly tyto diskuse k sice různorodým, ale obecně omezeným výsledkům.

24

Teprve v roce 2007, čtyři roky po prezentaci akčního plánu, pojednala o posouzení dopadu opatření na straně poptávky za účelem zamezení dovozu nezákonně vytěženého dřeva na trh EU nebo jeho vstupu na tento trh jedna studie¹⁶. Výsledkem studie byl návrh nařízení, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky¹⁷.

25

Nařízení EU o těžbě dřeva (EUTR)¹⁸ bylo nakonec přijato v roce 2010 a vstoupilo v platnost v roce 2013. Dřívější přijetí nařízení by bylo v raných fázích akčního plánu jasným signálem, že EU se ujímá vedoucí role v boji proti dovozům nezákonně vytěženého dřeva. Fungovalo by i jako dodatečný stimul pro země, které si přejí účastnit se procesu VPA. Ani více než deset let po zahájení akční plánu nebylo nařízení EU o těžbě dřeva v některých členských státech plně zavedeno¹⁹. Pro země, které usilují o to, aby vývoz jejich dřeva byl legální, to není dobrý signál²⁰.

26

V průběhu let a zejména s tím, jak se právní předpisy jako dodatek Laceyho zákona ve Spojených státech amerických, australský zákon o zákazu nezákonné těžby a EUTR začaly uplatňovat, některé soukromé certifikační systémy v rostoucí míře své standardy revidovaly, aby lépe vyhovovaly požadavkům na zákonnost. Takové systémy výrazně přispívají k plnění standardů náležité péče stanovených EUTR²¹. Pouze tři VPA (Kamerun, Konžská republika a Středoafrická republika) počítají s uznáním soukromých režimů v rámci procesu udělování licencí pro oblast FLEGT a s podporou FLEGT poskytovanou k tomuto účelu. Vezmeme-li v úvahu obtíže, které ustavování státem provozovaných licenčních režimů od zahájení akčního plánu FLEGT provázelo v zemích, jež se potýkají s takovými kapacitními limity, pak Komise synergie mezi FLEGT a soukromými certifikačními režimy dostatečně nepodpořila.

Komise jasně nestanovila priority pomoci

27

Po přijetí akčního plánu členské státy a Komise sestavily seznam prioritních zemí, s nimiž měly být zahájeny neformální konzultace o jejich případném zájmu o režim FLEGT²². Na seznamu byl Kamerun, Gabon, Konžská republika, Ghana, Rusko, Brazílie, Papua-Nová Guinea, Indonésie a Malajsie. Členské státy a Komise se dohodly, že EU by měla zůstat otevřená obchodním jednáním se všemi zeměmi, jež o ně projeví zájem.

28

Prakticky všechny země, které projevily o akční plán FLEGT zájem, byly schopny se tohoto procesu účastnit²³, včetně řady asijských a latinskoamerických zemí, u nichž posouzení dopadu vypracované Komisí prokázalo, že potenciální dopad VPA bude vzhledem k nízkým objemům obchodu s EU limitovaný.

29

Komise nealokovala své lidské ani finanční zdroje podle souboru kritérií, u nichž by bylo pravděpodobné, že povedou k optimálním výsledkům. Kritéria jako rozsah nezákonné těžby dřeva, důležitost obchodu s EU, odhodlání a potenciál příslušných zemí a jejich rozvojové potřeby nebyla jako celek při stanovování priorit pro využívání zdrojů zohledněna.

30

Omezená finanční a technická podpora se tak rozdělovala mezi značný počet zemí²⁴, z nichž ne všechny byly pro boj s nezákonnou těžbou dřeva klíčové nebo u nichž nebylo pravděpodobné, že budou v krátkodobém až střednědobém výhledu schopny dosáhnout správní úrovně, kterou licenční systém vyžaduje (viz rámeček 3). Podpora a dopad, jehož mohlo být dosaženo, tak byly rozředěny.

31

Při přípravě jednání k VPA a v jejich průběhu identifikovala Komise společně s vládami partnerských zemí hlavní podmínky fungování licenčních režimů v příslušných zemích. Součástí posouzení byly přezkumy politik v oblasti lesnictví a právních rámců, konzultace s příslušnými ministerstvy a dalšími zúčastněnými stranami a analýza klíčových aspektů VPA. Podmínky byly do VPA včleněny jako přílohy. Součástí příloh byl i seznam oblastí, v nichž bude podpora zapotřebí²⁵, a plánované kroky²⁶.

32

V dohodách VPA nebylo popsáno, jak mají být povinnosti v oblasti financování rozděleny mezi vládu, Komisi a ostatní dárce²⁷.

33

Projekty realizované spolu s vládami zemí VPA se zabývají potřebami uvedenými v těchto dohodách, např. rozvoj systému pro sledování dřeva, systémy pro vydávání licencí a vytvoření nezávislého auditu. Cíl posilování prosazování práva vnitrostátními orgány nebyl však jasně ošetřen, protože na tuto klíčovou otázku se zaměřovalo jen několik projektů. Nedostatečné prosazování práva má významný dopad na rozsah nezákonné těžby, protože pravděpodobnost zjištění a soudního stíhání trestných činů souvisejících s životním prostředím je nízká, zatímco motivace k nezákonné činnosti velká. Země VPA mají v této oblasti značné potřeby, což například dokládá i jejich pořadí na indexu vnímání korupce organizace Transparency International (viz příloha IV). Zatímco v některých zemích s VPA lze vysledovat pozitivní trend, většina z nich se stále řadí k zemím s nejvyšší mírou vnímání korupce na světě.

34

Podpora procesu VPA nebyla stálou součástí strategií rozvojové spolupráce s partnerskými zeměmi. Lesní správa je součástí stěžejního sektoru v pěti²⁸ ze 12²⁹ zemí VPA ve strategických dokumentech pro jednotlivé země na programové období 2007–2013. Vzhledem k tomu, že nezákonná těžba dřeva se dotýká problematiky řady odvětví (správa, obchod, zemědělství), FLEGT lze pojednat v různých stěžejních sektorech všech zemí VPA. Strategie rozvojové spolupráce ale tuto možnost nezkoumají, ani nezmiňují potřebu začlenit problematiku FLEGT do relevantních stěžejních odvětví.

Rámeček 3

Libérie a Středoafrická republika

Libérie a Středoafrická republika, obě signatáři VPA, obdržely značné částky finanční podpory na přípravu a zavedení příslušných VPA³⁰. Tyto země vyvážejí do EU velmi omezené množství dřevařských výrobků a potýkají se s mnoha správními výzvami, které jim v dohledné době neumožní vytvořit funkční licenční systém. Oproti tomu Pobřeží slonoviny vyvezlo do EU podstatně větší objemy dřevařských výrobků než tyto země³¹, a přesto na přípravu VPA žádnou finanční podporu neobdrželo.

Podpora EU určená zemím produkujícím dřevo nebyla dostatečně účinná

35

Účetní dvůr zkoumal, zda:

a)byly výstupy projektů dodány podle plánu;

b)byl celkový pokrok k systému udělování licencí uspokojivý a

c)Komise řádně monitorovala provádění akčního plánu a podávala o něm zprávy.

Hlavní prověřované projekty byly problematické

36

Projekty zaměřené na posilování kapacit subjektů veřejného sektoru nebyly účinné. Oproti tomu FLEGT skutečně posílil organizace občanské společnosti, a zvýšil tak transparentnost sektoru lesnictví. Finančně nejvýznamnější projekty v Kamerunu a Indonésii nepřinesly očekávané výsledky. Neúspěch v Kamerunu pokrok zdržel, zatímco neúspěch projektu v Indonésii vedl ke změně cíle pro využití prostředků EU.

37

Hlavní projekt procesu VPA v Kamerunu, jehož cílem bylo zavést systém pro sledování dřeva³², neuspěl, neboť vyvíjený systém není funkční, což znamená, že stávající výstupy projektu nebude možné využít. Realizace projektu probíhala v letech 2010 a 2013 a stála 2,27 milionu EUR. Za neúspěchem stála kombinace řady faktorů, od nenáležitého posouzení potřeb po vážné nedostatky v realizaci projektu. Jedním z charakteristických rysů tohoto neadekvátního posouzení potřeb byla neúčinná koordinace Komise a zúčastněných stran, zejména pak ministerstva pro lesnictví, planou vegetaci a volně žijící zvěř. Nedostatečný byl i výkon dodavatele. Komise však přitom nepřijala nápravná opatření. Neúspěch systému sledování dřeva je jedním z hlavních faktorů, které přispěly ke zpoždění uplatňování VPA v Kamerunu. V rámci samostatného projektu financovaného organizací Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit se nyní pracuje na vývoji nového systému.

38

Hlavním dosaženým úspěchem procesu FLEGT v Kamerunu je zapojení občanské společnosti do lesní správy. Před podpisem VPA vláda organizace občanské společnosti neuznávala jako legitimní partnery s právem prosazovat své zájmy v oblasti řízení lesních zdrojů. Ačkoliv vztahy s příslušnými ministerstvy často zůstávají napjaté³³, místní a mezinárodní nevládní organizace byly akceptovány jako zainteresované strany a mají možnost politiku země pro oblast lesnictví na různých úrovních ovlivňovat. To má pozitivní dopad na transparentnost a odpovědnost celého sektoru. I když projekty obecně postavení občanské společnosti posílily, dva ze čtyř kontrolovaných projektů realizovaných nevládními organizacemi nevytvořily očekávané výstupy, a to především proto, že si stanovily příliš ambiciózní cíle.

39

Finančně nejvýznamnější projekt FLEGT v Indonésii³⁴ byl zaměřen na zlepšování prosazování práva a správu v oblasti lesnictví posilováním odpovědnosti a transparentnosti, snižování objemu nezákonně vytěženého dřeva účastí obchodníků a průmyslových odvětví a podporu koordinace činností FLEGT. Nebyl však schopen většinu plánovaných výsledků vytvořit kvůli příliš ambiciózní a nerealistické koncepci projektu, problémům vzniklým v průběhu realizace a nedostatečnému monitorování. Projekt nerealizoval žádné konkrétní výstupy, byl předčasně ukončen a část poskytnutých prostředků musela být vrácena. Po neshodě s Komisí ohledně toho, jak s projektem naložit, se indonéská vláda rozhodla zavést VPA bez další přímé podpory Komise.

40

Zatímco strategický dokument Komise pro Indonésii na období 2002–2006 zahrnoval správu přírodních zdrojů, konkrétně i lesů, jako jedno z hlavních odvětví, na něž bude cílena rozvojová pomoc, v následujícím období 2007–2013 už tomu tak nebylo. Kromě indonéského projektu podpory FLEGT z roku 2004 nebyla v tomto období programována žádná další rozvojová pomoc EU indonéské vládě v sektoru lesnictví.

41

Od roku 2004 byla podpora EU určená Indonésii, ve výši 10 milionů EUR na celkem 11 projektů, poskytována výhradně nevládním organizacím. Projekty se obecně zaměřovaly na podporu zapojení místních subjektů (občanská společnost nebo nestátní subjekty, včetně soukromého sektoru) do různých prvků VPA (včetně reformy politiky), zlepšování správy v oblasti lesnictví a zavedení systémů pro sledování dřeva a nezávislé monitorování. Výhodou tohoto přístupu bylo angažmá organizací se velkým zájmem o tuto problematiku, vzhledem k existujícím výzvám však byla zapotřebí lepší koordinace. Jednou z těchto výzev byla podpora velkého počtu malých a středních podniků v jejich snaze získat plnou licenci FLEGT, to je však úkol, který jde nad rámec kapacity projektů Komise.

42

Čtyři projekty nevládních organizací kontrolované v Indonésii pracovaly na posílení nezávislého monitorovacího systému země, podpoře malých a středních podniků a zlepšení přípravy a realizace VPA. Jeden projekt dosáhl svých cílů v souladu se svým harmonogramem a v rámci rozpočtu³⁵. U dvou projektů realizace stále probíhá a u jednoho z nich je pravděpodobné, že dosáhne plánovaných výstupů³⁶. U druhého projektu³⁷ došlo k velkým zpožděním a jeho rozsah byl podstatně omezen kvůli koncepčním nedostatkům a odstoupení partnera, který poskytoval spolufinancování.

43

Na hlavní faktory, které Účetní dvůr identifikoval jako faktory s dopadem na dosažení cílů projektů v těchto dvou zemích, upozornili i hodnotitelé Komise ve svých zprávách o hodnoceních projektů souvisejících s FLEGT v ostatních zemích VPA. K těmto faktorům se řadí: nedostatečné posouzení rizik a omezení projektu, nevhodná koncepce, nedostatečné řízení a monitorování a koordinace projektů s projektovými partnery.

Pokrok na cestě k licenčnímu systému je pomalý

44

Procesu VPA se nyní účastní dvacet šest zemí. Devět o podpisu VPA jedná, šest zemí již VPA podepsalo. Jde konkrétně o Indonésii, Kamerun, Ghanu, Konžskou republiku, Libérii a Středoafrickou republiku. Míra pokroku k systému licencí se u těchto signatářských zemí výrazně různí. Důvodem je řada faktorů jako různá institucionální kapacita a míra angažovanosti v tomto procesu.

45

Indonésie, která zahájila jednání o VPA v březnu 2007, přičemž dohoda vstoupila v platnost v květnu 2014, dosáhla výrazného pokroku při řešení zbývajících otázek a doufá, že v blízké budoucnosti pokročí k licenčnímu systému FLEGT. Má již zaveden státní systém zajištění zákonnosti dřeva a poskytování licencí, který je povinný pro veškerý vývoz. Po společném posouzení, které bylo provedeno v letech 2013 a 2014, Indonésie nyní řeší zbývající problémy. Před touto zemí jsou dvě hlavní výzvy: 1) zajistit požadovanou úroveň správy v zemi této velikosti a různorodosti a 2) zajistit, aby četné malé a střední podniky splňovaly všechny požadavky dané právními předpisy.

46

Kamerun vyjádřil zájem podepsat VPA s EU v roce 2004. I když se má za to, že kamerunská legislativa týkající se lesní správy je dobře propracovaná, je také velmi složitá a její uplatňování zůstává velkou výzvou. Jednání o VPA probíhala čtyři roky, od roku 2006 do roku 2010. Z důvodu dlouhého ratifikačního procesu dohoda nakonec vstoupila v platnost až 1. prosince 2011. Podle harmonogramu stanoveného v dohodě měl být pilotní systém pro sledování dřeva otestován v roce 2013 a licence FLEGT se měly začít vydávat v roce 2015. Hlavního cíle VPA (vývoje systému pro vydávání licencí na těžbu dřeva) však zatím ani zdaleka nebylo dosaženo. Důvodem je neúspěch projektu, jehož cílem bylo vyvinout systém sledování dřeva. Než bude systém licencí FLEGT plně zaveden, bude třeba překonat mnoho výzev.

47

První zemí, která podepsala VPA, byla Ghana. Stalo se tak v roce 2009 a původně se počítalo s tím, že první výrobky s licencí FLEGT budou exportovány do konce roku 2011. Systém sledování dřeva již funguje, ale postupy udělování licencí je ještě nutno otestovat. V současné době je cílem země mít systémy připravené zahájit udělování licencí do konce roku 2015.

48

V Konžské republice, která ratifikovala VPA v květnu 2010, se strategie a nová legislativa pro oblast lesnictví teprve koncipují. Kvůli řadě faktorů, především souvisejících se správou, byl však pokrok pomalý.

49

Libérie a EU zahájily vyjednávání o VPA v březnu 2009 a VPA byla podepsána v červenci 2011. Nezákonná těžba dřeva však i nadále zůstává velkým problémem stejně jako zneužívání povolení využívat vytěžené dřevo k soukromým účelům³⁸. Hlavní výzvou je nedostatečná kapacita útvarů lesní správy.

50

VPA se Středoafrickou republikou byla uzavřena v listopadu 2011, občanská válka však znemožnila vládě podniknout jakékoliv kroky. Řada oblastí v zemi se nachází mimo kontrolu útvarů lesní správy, což zavádění VPA komplikuje.

51

Dalších devět zemí o VPA v současné době jedná. Malajsie, která je důležitým producentem tropického dřeva, je jednou z nich a v roce 2006 byla první zemí, která tato jednání zahájila. Nicméně ani po letitých intenzivních jednáních se nepodařilo překonat obtíže s uplatňováním VPA na celém státním území, zejména v Sarawaku. Jelikož Malajsie nemá dohodu VPA, široce využívá veřejné i soukromé certifikační systémy.

52

I když se Komisi dařilo upozorňovat na problematiku nezákonné těžby dřeva a udržet zájem o tuto problematiku na poměrně vysoké úrovni, je pokrok směrem k vydávání licencí pomalý. Je zde nebezpečí celkové „únavy“ z problematiky FLEGT, pokud budou země frustrovány nedostatečným pokrokem a budou schopny pro své produkty nalézt méně přísné trhy. Ve většině zemí patří k hlavním výzvám zavádění nedostatek institucionální kapacity, rozšířenost korupce a nedostatečná vymahatelnost práva.

Postupy pro monitorování a podávání zpráv byly neuspokojivé

53

Komise nepodávala v periodických intervalech zprávy o pokroku akčního plánu FLEGT. I když podle článku 9 nařízení FLEGT byla povinna předložit Radě zprávu do dvou let od vstupu první dohody VPA v platnost, žádnou takovou zprávu nevypracovala. Byly k dispozici zprávy o jednotlivých partnerských zemích uvádějící informace o činnostech prováděných v různých oblastech VPA, neporovnávaly ale pokrok při zavádění VPA oproti stanoveným milníkům, ani nepopisovaly dosažené výsledky a obtíže, s nimiž se potýkaly, ani jak je řešily.

54

Problémem byly i koncepční nedostatky jako zapojení robustní databáze (viz bod 22), která by podpořila povinnost odpovídat se. Kvůli nedostatku cílů a milníků bylo posuzování pokroku obtížné. Jak se uvádí i ve zprávě EFI o pokroku akčního plánu FLEGT v období 2003–2010, situaci ztěžuje také skutečnost, že akční plán je spíše politických procesem než tradičním programem podpory³⁹.

55

Komise zavedla standardizovaný rámec pro monitorování pokroku při měření dosažených výsledků klíčových kroků zavádění VPA teprve koncem roku 2014. Systém se dosud používal pro účely vnitřního řízení Komise. Jelikož byl systém zaveden teprve nedávno, je předčasné vyjadřovat se k tomu, jak funguje v praxi.

56

Ke konci roku 2014 Komise zahájila externí hodnocení akčního plánu FLEGT s tím, že příslušná zpráva bude vydána v říjnu 2015. Toto hodnocení, na něž došlo 12 let po předložení akčního plánu, mělo proběhnout už dávno vzhledem k obtížím a výrazným změnám, k nimž v tomto období došlo a které měly být identifikovány a analyzovány, aby mohl být posouzen jejich dopad na stávající akční plán:

a)rostoucí význam velkých asijských ekonomik v obchodu se dřevem;

b)rostoucí dopad nezákonné konverze zalesněné půdy k jiným účelům, např. zemědělským;

c)možnosti větších synergií s opatřením na zmírnění změny klimatu snižováním emisí z odlesňování a znehodnocování lesů v rozvojových zemích (REDD+);

d)změna trendů ve vývozu dřeva do EU;

e)možnost více využívat privátní certifikační systémy.

7Posouzení dopadu akčního plánu EU pro prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT), Evropská komise, Generální ředitelství pro rozvoj (2004).

8SEC(2004) 977 ze dne 20. července 2004 „Návrh nařízení Rady o ustavení dobrovolného režimu pro udělování licencí FLEGT pro dovozy dřeva do Evropského společenství“.

9Studie upozornila na rizika spojená s možným odklonem nezákonně vytěženého dřeva na „méně přísné“ trhy, jako je Čína nebo Japonsko, a uznala omezený potenciál účinnosti akčního plánu, zejména v zemích, které do EU příliš mnoho dřeva neexportují.

10SEK(2004) 977 ze dne 20. července 2004.

11Akční plán je sekvence kroků, které musí být realizovány, nebo činností, jež je nutno vykonat, aby strategie byla úspěšná. Akční plán má tři hlavní prvky: 1) konkrétní úkoly, 2) časový horizont a 3) přidělení prostředků na konkrétní činnosti (http://www.businessdictionary.com/definition/action-plan.html)

12Zpráva o pokroku akčního plánu FLEGT, EFI (2011), s. 34. Viz: http://www.euflegt.efi.int/documents/10180/23029/FLEGT+Action+Plan+Progress+Report+2003-2010/

13Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41).
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci na období 2014—2020 (Úř. věst. L 77, 15.3.2014, s. 44).

14Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství (Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 1).

15Úplnost zpráv o činnostech FLEGT a související výkazy byly rovněž výzvou při dřívějším hodnocení akčního plánu FLEGT. Ve zprávě o pokroku FLEGT za období 2003–2010, vypracované EFI, se uvádí: „Akce a částky zde uvedené je nutno brát nikoli jako vyčerpávající a plně srovnatelný popis, ale jako hrubý odhad počinů a dostupného financování.“

16Pracovní dokument Komise – příloha k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, které stanoví povinnosti provozovatelů, kteří dodávají dřeva a dřevařské výrobky na trh. Hodnocení dopadu – zpráva o dalších možnostech boje proti nezákonné těžbě dřeva.

17Bez takových opatření by byli producenti v signatářských zemích VPA oproti nesignatářským zemím znevýhodněni. Povinnosti vyplývající z právních předpisů a související náklady producentů v signatářských zemích VPA jsou obvykle vyšší než náklady producentů v zemích, které nejsou signatáři VPA.

18Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 995/2010 ze dne 20. října 2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky (Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 23). Nařízení brání obchodu s nezákonně vytěženým dřevem a dřevařskými výrobky z takového dřeva prostřednictvím tří klíčových iniciativ: 1) zakazuje uvádění nezákonně vytěženého dřeva nebo dřevařských výrobků z tohoto dřeva na trh; 2) obchodníci musí při uvádění dřeva a dřevařských výrobků na trh vykonávat náležitou péči (due diligence); 3) stanoví obchodníkům povinnost vést záznamy o svých dodavatelích a zákaznících.

19Čtyři členské státy (Řecko, Španělsko, Maďarsko a Rumunsko) nesplnily své povinnosti týkající se provádění nařízení EU o těžbě dřeva (http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/EUTR%20implementation%20scoreboard.pdf).

20Čl. 20 odst. 2 EUTR stanoví, že Komise v roce 2015 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jeho uplatňování.

21Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 607/2012 ze dne 6. července 2012 o prováděcích pravidlech pro systém náležité péče a pro četnost a povahu kontrol kontrolních organizací podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 995/2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky (Úř. věst. L 177, 7.7.2012, s. 16).

22Zápis z jednání ad hoc na téma koordinace dárců FLEGT ze dne 26. února 2004.

23V současné době se různých fázích procesu uzavírání dohod VPA účastní 26 zemí.

24Jak se uvádí ve zprávě o pokroku EFI za období 2003–2010, žádosti o podporu na základě VPA již přesahují kapacitu na ně odpovídajícím způsobem reagovat. Některé členské státy si rovněž přejí pracovat se sousedními zeměmi (Bělorusko, Rusko a Ukrajina) nebo regiony, na něž připadá větší podíl jejich obchodu než v případě tropických rozvojových zemí. Viz zpráva o pokroku akčního plánu FLEGT za období 2003–2010, EFI (2011), s. 36.

25Například VPA mezi EU a Kamerunskou republikou zahrnuje: a) budování kapacit; b) komunikaci; c) propagaci produktů FLEGT na trhu Unie; d) monitorování domácího trhu se dřevem; e) industrializaci; f) monitorování dopadu dohody; g) pomoc s monitorováním systému kontroly zákonnosti; h) modernizace systému zpětné dohledatelnosti; i) posílení národního kontrolního systému; j) systém kontroly zákonnosti; k) systém pro vydávání licencí FLEGT; l) zavedení nezávislého auditu; m) reformy právního rámce; n) vyhledávání dalších zdrojů financování.

26Například organizace domácího trhu se dřevem nebo zavedení vhodného systému zpětné dohledatelnosti.

27VPA se zeměmi AKT zmiňují pouze potřebu získat zdroje z ERF a dalších mechanismů, které budou specifikovány. VPA s Indonésií zmiňuje možnost získávání zdrojů v kontextu programování EU.

28Kamerun, Honduras, Indonésie, Malajsie a Konžská republika.

29Auditoři provedli přezkum ve 12 zemích, které buďto dohodu VPA podepsaly, nebo o jejím podpisu nyní jednají a které dostávají podporu FLEGT.

30Dovozy dřevařských produktů z Libérie a Středoafrické republiky do EU se v průměru pohybovaly okolo 5 a 18 milionů EUR ročně, zatímco celková finanční podpora těmto zemím činila 11,9 milionu EUR v případě Libérie a 6,8 milionu EUR v případě Středoafrické republiky.

31V průměru přibližně 166 milionů EUR ročně.

32Projekt zavádění systému sledování dřeva v Kamerunu.

33Například ministerstvo pro lesnictví, planou vegetaci a volně žijící zvěř se dále nezabývá zprávami o případech nezákonné těžby vypracovanými místními komunitami (projekt externího a komunitního monitorování v rámci zavádění VPA v Kamerunu).

34Projekt podpory FLEGT ES-Indonésie.

35Projekt podpory organizací občanské společnosti a malých a středních dřevařských podniků při přípravě na VPA a zavádění indonéského systému pro jistotu o legalitě dřeva (SVLK – Sistem Verifikasi Legalitas Kayu).

36Projekt podpory zavádění systému zajištění zákonného původu dřeva (licence FLEGT) jako klíčového kroku k udržitelné produkci a spotřebě indonéského dřevozpracovatelského průmyslu.

37Posilování států a nestátních subjektů při přípravě FLEGT VPA, jejím vyjednávání a zavádění.

38Viz http://www.illegal-logging.info/regions/liberia

39Zpráva o pokroku akčního plánu FLEGT za období 2003–2010, EFI (2011), s. 34.

Závěry a doporučení

57

Účetní dvůr dospěl k závěru, že Komise nespravovala podporu poskytovanou v rámci akčního plánu EU FLEGT dostatečně dobře.

58

Podpora FLEGT nebyla dostatečně dobře koncipována a zacílena:

a)Podpora poskytovaná EU v rámci procesu FLEGT vycházela z řádného posouzení problému nezákonné těžby dřeva, jejích hnacích mechanismů a možných přijatelných opatření; Komise koncipovala akční plán FLEGT inovativně.

b)Nevypracovala však vhodný pracovní plán s jasnými cíli, milníky a vyhrazeným rozpočtem. I když by bylo bývalo obtížné připravit je na samém začátku akčního plánu, měly být zavedeny v jeho prvních letech.

c)Pozdní přijetí a pomalé zavádění EUTR fungovalo pro země VPA při přípravě na vydávání licencí FLEGT jako odrazující faktor.

d)Prázdný prostor vytvořený absencí systému licencí FLEGT vyplnily do značné míry soukromé certifikační subjekty, které výrazně přispívají k plnění požadavků EUTR na náležitou péči. Komise však dostatečně nezkoumala možné synergie mezi FLEGT a těmito privátními systémy.

e)Komise nestanovila jasné priority financování podpory pro země produkující dřevo.

Doporučení 1
Pracovní plán

Komise by měla zavést pro různé složky akčního plánu FLEGT pracovní plán na období 2016–2020 stanovující jasné a konkrétní cíle, priority, lhůty a rozpočet pro podporu EU zemím produkujícím dřevo. Cíle by měly zohlednit kapacitu zemí a jejich specifická omezení.

Doporučení 2
Zavádění EUTR

Je nejvyšší čas, aby Komise začala trvat na striktním uplatňování nařízení o těžbě dřeva ve všech členských státech.

Doporučení 3
Soukromé certifikační systémy

Komise by měla identifikovat, nakolik může využít práci provedenou uznávanými soukromými certifikačními subjekty.

Doporučení 4
Rozdělení zdrojů

Zdroje by měly být alokovány tam, kde pravděpodobně budou mít největší dopad v boji proti nezákonné těžbě dřeva a souvisejícímu obchodu. V případech, kdy se zavádění požadavků VPA zdá méně proveditelné, by Komise měla navrhnout opatření na podporu správy v oblasti lesů, aniž by bylo nutné podepisovat VPA.

59

Podpora EU určená zemím produkujícím dřevo nebyla dostatečně účinná.

a)Posílila občanskou společnost a zvýšila povědomí o problematice nezákonné těžby dřeva v partnerských zemích, ale projekty usilující o posílení kapacity orgánů veřejné moci neměly očekávaný efekt.

b)Systém licencí FLEGT, který byl základním kamenem akčního plánu, zatím není v provozu ani v jedné partnerské zemi. Od předložení akčního plánu již uplynulo 12 let, a ačkoliv zájem o VPA byl velký, nefunguje zatím ani jeden licenční systém FLEGT a řada lhůt pro jeho zavedení nebyla dodržena.

c)Komise řádně nemonitorovala pokrok akčního plánu FLEGT ani o něm nepodávala zprávy. Na hodnocení zahájené na konci roku 2014 došlo až s velkým zpožděním.

Doporučení 5
Podávání zpráv

Komise by měla jednou za dva roky vydávat zprávu o pokroku akčního plánu FLEGT, která by zahrnovala posouzení realizace VPA, plánované lhůty, zjištěné obtíže a přijatá a plánovaná opatření.

Doporučení 6
Vyhodnocení

Komise by měla využít současného hodnocení jako příležitosti k posouzení, nakolik by bylo možné stávající koncepci modifikovat, a dosáhnout tak hmatatelnějších výsledků.

Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá Karel PINXTEN, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 8. září 2015.

Za Účetní dvůr

předseda
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Přílohy

Příloha I

Provádění programů souvisejících s FLEGT, správou a obchodem v oblasti lesnictví v období 2003–2013

(v mil. EUR)

Region/země
VPA
Způsoby řízení
Součet

Podepsána
(rok)
Zájem¹
Probíhající jednání³
Uplatňování v členských státech
Společné řízení s mezinárodními organizacemi
Jiné (realizace partnerskými zeměmi, nevládními organizacemi, veřejnými a soukromými společnostmi)

Subsaharská Afrika
74,89

Několik zemí²
14,92
14,92

Kamerun
2010

13,66
13,66

Libérie
2011

8,00

3,90
11,90

Ghana
2009

3,00
3,00

Burkina Faso

7,80
0,20
8,00

Konžská republika
2010

7,56
7,56

Středoafrická republika
2011

6,80
6,80

Demokratická republika Kongo

X

3,00
2,18
5,18

Uganda

2,75
2,75

Madagaskar

0,68
0,68

Gabon

X

0,20
0,20

Súdán

0,19
0,19

Malawi

0,05
0,05

Latinská Amerika
90,21

Několik zemí²
3,93
3,93

Honduras

X
20,40

21,73
42,13

Brazílie

10,79
12,74
23,53

Nikaragua

2,00

6,06
8,06

Kolumbie

X

8,05
8,05

Peru

X

4,03
4,03

Guyana

X

0,45
0,45

Chile

0,04
0,04

Asie a Tichomoří
43,37

Několik zemí²
10,60
1,91
12,51

Indonésie
2011

21,95
21,95

Čína

3,84
3,84

Filipíny

X

1,92
1,92

Afghánistán

1,88
1,88

Thajsko

0,61
0,61

Myanmar/Barma

X

0,45
0,45

Šalamounovy ostrovy

X

0,18
0,18

Malajsie

X

Vietnam

X

0,03
0,03

Sousedství
25,04

Několik zemí²
15,00

15,00

Maroko

5,63
5,63

Kosovo

2,70

0,41
3,11

Černá Hora

0,75
0,75

Libanon

0,33
0,33

Albánie

0,10
0,10

Gruzie

0,09
0,09

Bělorusko

0,03
0,03

Dva nebo více regionů
63,65

Několik zemí²
39,60
24,05
63,65

CELKEM
33,10
86,79
177,28
297,17

1Zájem projevilo šest dalších zemí (Bolívie, Kambodža, Ekvádor, Guatemala, Papua-Nová Guinea a Sierra Leone), dosud ale nebyly přijaty žádné finanční závazky.

2Součástí projektů, na nichž se podílí více zemí, jsou (v Asii a Tichomoří) dohody s Evropským lesnickým institutem (EFI) v celkové hodnotě 10,6 milionu EUR (FLEGT Asie) a (v regionu sousedství) dohody se Světovou bankou v celkové hodnotě 15 milionů EUR (FLEGT).
Co se týče projektů, na nichž se podílí více zemí a které se týkají více než dvou regionů, zahrnují hlavní programy dohody v hodnotě 12 milionů EUR s EFI a dohody s FAO v hodnotě 20 milionů EUR (FLEGT ACP: 10 milionů EUR a EU FAO FLEGT: 10 milionů EUR).

3Probíhají jednání se třemi dalšími zeměmi, ale nebyly zatím přijaty žádné finanční závazky – Pobřeží slonoviny, Laos a Thajsko.

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě informací poskytnutých GŘ DEVCO.

Příloha II

Seznam kontrolovaných projektů

Stát | Název projektu | Příspěvek EU (v EUR) | Prováděcí období
Kamerun | Zavádění funkce nezávislého pozorovatele v rámci kontroly v lesnictví a následné kontroly porušení předpisů z této oblasti v Kamerunu | 2 480 070 | 31. 12. 2009 – 30. 12. 2013
Zavádění systému sledování dřeva v Kamerunu | 2 496 763 | 15. 2. 2010 – 14. 12. 2012
Zavádění nezávislé kontroly systému FLEGT v Kamerunu | 1 164 600 | 4. 5. 2012 – 3. 5. 2014
Podpora produkce a exportu zákonně vytěženého dřeva z lesů v obecním majetku | 987 139 | 1. 2. 2011 – 31. 1. 2012
Externí a obecní monitorování lesů při uplatňování VPA FLEGT v Kamerunu | 113 836 | 19. 1. 2012 – 18. 7. 2013
Indonésie | Projekt podpory FLEGT ES-Indonésie. | 11 276 872 | 1. 3. 2006 – 28. 11. 2011
Společné plánování využití půdy a udržitelný institucionální mechanismus pro posílení práva držby půdy, lesů a obecních práv v Indonésii | 1 796 619 | 1. 3. 2010 – 28. 2. 2014
Posilování států a nestátních subjektů při přípravě FLEGT-VPA, jejím vyjednávání a zavádění | 1 189 228 | 10. 1. 2011 – 31. 12. 2015
Posilování indonéské sítě pro nezávislé monitorování lesů s cílem zajistit důvěryhodný systém ověřování zákonnosti těžby dřeva a účinné provádění VPA | 188 946 | 1. 5. 2011 – 30. 4. 2013
Podpora zavádění systému zajištění zákonného původu dřeva (licence FLEGT) jako klíčového kroku k udržitelné produkci a spotřebě indonéského dřevozpracovatelského průmyslu | 1 091 463 | 30. 1. 2013 – 28. 2. 2014

Příloha III

Seznam hodnocení projektů a přezkoumaná monitorování zaměřená na výsledky

Vyhodnocení

Název projektu
Příspěvek EU (v EUR)
Stát
Typ a datum hodnocení
Hlavní zjištění zprávy

1
Regionální podpora akčního plánu EU FLEGT v Asii
5 800 000
Ústředí
Prosinec 2010
V polovině období

οNedostatečná koncepce projektu: cíle, projektové činnosti, očekávané výsledky a milníky nejsou dostatečně konkrétní.

οNeexistence jasného systému monitorování výkonnosti, což vede k nedostatečné efektivnosti a omezené povinnosti odpovídat se.

2
VERIFOR – Institucionální možnosti ověřování zákonnosti v sektoru lesnictví
1 902 171
Listopad 2009
Konečné

οNedostatečně flexibilní projekt neschopný adaptovat či upravit svůj logický rámec (LFA) v reakci na dynamiku některých regionů Asie a Afriky, což snižuje jeho účinnost.

3
Akční plán pro obchod se dřevem (TTAP) – a projekt TFT (Fond pro tropické lesy)
3 389 796
Květen 2012
Konečné pro 1. fázi a v polovině období pro 2. fázi

οVelmi pozitivní obecná výkonnost projektu.

4
Zajištění místa u stolu: podpora koalic nevl. organizací a jejich účasti na procesech FLEGT VPA s cílem zlepšit správu v oblasti lesnictví a posílit práva místních a původních obyvatel
960 000
Červen 2012
Konečné

οVelmi pozitivní obecná výkonnost projektu.

5
Studijní skupina pro správu v oblasti lesnictví (FGLG) – umožnění praktického, spravedlivého a udržitelného využívání lesů
1 866 365
Leden 2014
Konečné

οNeexistence systematického posuzování potřeb a nedostatečně konkrétní logický rámec projektu bez řádně definovaných úrovňových ukazatelů zemí.

οAkce podporované projektem nedostačují pro dosažení zamýšleného zlepšení úrovně správy.

6
Zavádění systému sledování dřeva v Kamerunu
2 496 763
Kamerun
2013
Konečné

οNedostatečná koncepce projektu: nebyla vzata v úvahu rizika a omezení dané země.

οNedostatečná koordinace zainteresovaných stran.

οNeúčinné monitorování a řízení projektu.

οDodané výstupy neodpovídají očekáváním.

7
Podpora produkce a exportu zákonně vytěženého dřeva z lesů v obecním majetku
987 139
Prosinec 2012
V polovině období

οNedostatečné zhodnocení a předpoklady omezení.

οKoncepce projektu není dostatečně realistická.

8
Posilování africké správy v oblasti lesnictví – prostřednictvím rámcových národních jednání o „nelegální těžbě dřeva“ a zvyšování průměrného povědomí o této problematice a školení
1 890 608
Květen 2013
V polovině období

οNeexistence řádného logického rámce s objektivně ověřitelnými ukazateli.

οNedostatky v monitorování projektu: řídicí výbor se nescházel pravidelně.

οProblémy s koordinací, které vedly k absenci vazeb mezi různými projektovými výstupy.

9
Projekt podpory FLEGT ES-Indonésie
11 276 872
Indonésie
Září 2010
Konečné

οNevhodná a nerealistická koncepce projektu.

οNeúčinné monitorování projektu a neúčinný dohled nad projektem.

οVětšina výstupů nebyla dodána podle plánu.

10
Nezávislé monitorování uplatňování legislativy a správy v oblasti lesnictví (OI-FLEG) na podporu VPA FLEGT v Konžské pánvi
1 598 497
Konžská republika
Březen 2012
V polovině období

οUrčité nedostatky v logickém rámci, zejména u definice objektivně ověřitelných ukazatelů.

οNedostatky v monitorování projektu: řídicí výbor se nescházel pravidelně.

Zprávy z monitorování zaměřeného na výsledky

Název projektu
Příspěvek EU na program (EUR)
Stát
Datum zprávy z monitorování zaměřeného na výsledky
Hlavní zjištění zprávy

11
Program pro obyvatele pralesa: důležité místo u stolu: účinná účast komunit závislých na lesích a organizací občanské společnosti na FLEGT
778 271
Kamerun
Březen 2013

οNebyl řádně rozpracován logický rámec, což ztěžuje posuzování dodaných výstupů.

οPartneři nebyli vhodným způsobem zapojeni do koncipování projektu.

οOmezená koordinace s ostatními projekty FLEGT a národními subjekty.

οOmezená snaha v oblasti monitorování.

12
Podpora produkce a exportu zákonně vytěženého dřeva z lesů v obecním majetku
987 139
Březen 2013

οNedostatečný logický rámec s nedostatečně konkrétními cíli a ukazateli.

οNedostatečná analýza rizika.

οSlabé monitorování činností.

οZpoždění realizace.

οNeexistence flexibilní/použitelné strategie ukončení činnosti.

13
Posilování africké správy v oblasti lesnictví – prostřednictvím rámcových národních jednání o „nelegální těžbě dřeva“ a zvyšování průměrného povědomí o této problematice a školení
1 890 608
Červen 2013

οNedostatečný logický rámec s nedostatečně koncipovanými cíli, výstupy a ukazateli.

οNedostatečná koordinace zainteresovaných stran.

οNízká kvalita výstupů a nejistá udržitelnost.

14
Budování kapacit v Konžské pánvi a zavádění nezávislého monitorování prosazování práva a správy v oblasti lesnictví (IM-FLEG) v Konžské republice
1 636 366
Konžská republika
Duben 2009

οNe vždy vyčíslitelné ukazatele.

οProjekt je závislý na externím financování a sám negeneruje příjmy.

οNení pravděpodobné, že by institucionální struktura zůstala mimo rámec intervence.

15
Nezávislé monitorování uplatňování legislativy a správy v oblasti lesnictví (OI-FLEG) na podporu VPA FLEGT v Konžské pánvi
1 438 647
Prosinec 2012

οUkazatele jsou nekonkrétní a obtížně měřitelné.

οNeproběhla žádná jednání řídicího výboru, i když byla naplánována.

οUdržitelnost je závislá na trvalém financování ze strany dárců.

16
Popularizace zavádění VPA-FLEGT pro vlastnickou odpovědnost a účast místního a původního obyvatelstva
180 000
Prosinec 2012

οNedostatečný logický rámec, některé ukazatele nelze měřit.

οZainteresované strany se řádným způsobem nepodílely na koncepci projektu.

οNeproběhla žádná jednání řídicího výboru, i když byla naplánována.

οProblém udržitelnosti: proces VPA stále probíhá, míra technické odborné přípravy partnerů a dalších zainteresovaných stran je nedostatečná.

17
Vládní iniciativa pro práva a odpovědnost v oblasti lesní správy (GIRAF – Governance initiative for rights & accountability in forest management)
865 767
Ghana
Červenec 2011

οNedostatečný logický rámec.

οVágní rizika a předpoklady.

οNedostatečná koordinace mezi partnery.

οNeexistence prostředí pro podpůrnou politiku.

οNeefektivní provádění některých činností.

οUdržitelnost nebyla integrální součástí koncepce projektu.

18
Podpora integrace zákonných a legitimních domácích trhů se dřevem do VPA
1 999 265
Červen 2013

οUkazatele nebyly vždy měřitelné, monitorování a měření výsledků je obtížné.

19
Prosazování nového způsobu ochrany pralesa: od nezákonné těžby dřeva po dobrou správu
2 560 516
Indonésie
Listopad 2011

οUkazatele nejsou dostatečně dobře rozvinuty.

οRealizátoři projektu podcenili složitost a počet zúčastněných aktérů.

οNedostatečné zakotvení v místních institucionálních strukturách.

20
Zlepšování správy lesních zdrojů a omezování nezákonné těžby dřeva a souvisejícího obchodu s plnou účastí občanské společnosti v jihovýchodní Asii
1 645 901
Září 2007

οUkazatele by měly být realističtější.

21
Společné plánování využití půdy a udržitelný institucionální mechanismus pro posílení práva držby půdy, lesů a obecních práv v Indonésii
1 796 619
Listopad 2012

οUkazatele nejsou dostatečně podrobné.

οNedostatky v podávání zpráv o pokroku.

οBez řádné strategie pro ukončení projektu.

22
Posilování států a nestátních subjektů při přípravě FLEGT-VPA, jejím vyjednávání a zavádění
1 189 228
Prosinec 2013

οNedostatečné ukazatele.

οNedostatečná koordinace: nekonala se zasedání řídicího výboru, omezená spolupráce mezi partnery.

οZpoždění realizace.

23
Posilování lesní správy v Libérii po ukončení konfliktu
1 616 448
Libérie
Červen 2012

οNejasnost a nerealistický charakter logického rámce.

οNedostatek nástrojů pro monitorování a hodnocení při práci na koncepci.

οŘada příjemců se nepodílela na tvorbě koncepce.

οKomunikační problémy mezi delegací EU a prováděcím partnerem.

οBez strategie zajišťující udržitelnost.

24
Nezávislé monitorování prosazování práva a správy v oblasti lesnictví občanskou společností v Libérii (CSIMFLEG)
150 000
Květen 2013

οNedostatky logického rámce: ukazatele nebyly dobře definovány, nerealistický časový rámec.

οNedostatečné zapojení příjemců a soukromého sektoru do koncipování projektu.

οNedostatečné monitorování, neexistence řídicího výboru s účastí všech zainteresovaných stran.

οNeexistence strategie pro postupný útlum v plánu práce.

οNedostatečný rámec politiky.

25
Zlepšování správy v oblasti lesnictví za pomoci monitorování ze strany občanské společnosti
129 852
Květen 2013

οNejasný logický rámec, ukazatele neodpovídaly kritériím SMART

οNedostatečné zapojení chudých z venkova a soukromého sektoru do koncipování projektu.

οMnoho výstupů bylo dodáno s velkým zpožděním a řada výstupů nebyla dodána vůbec.

οKomunikační problémy mezi delegací EU a prováděcím partnerem.

οNeexistence strategie pro upuštění od projektu.

Příloha IV

Index vnímání korupce (CPI) organizace Transparency International 2007–2013

Stát | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
CPI
Skóre | Pořadí podle | Skóre | Pořadí podle | Skóre | Pořadí podle | Skóre | Pořadí podle | Skóre | Pořadí podle | Skóre | Pořadí podle | Skóre | Pořadí podle
Kamerun | 2,4 | 138 | 2,3 | 141 | 2,2 | 146 | 2,2 | 146 | 2,5 | 134 | 2,6 | 144 | 2,5 | 144
Libérie | 2,1 | 150 | 2,4 | 138 | 3,1 | 97 | 3,3 | 87 | 3,2 | 91 | 4,1 | 75 | 3,8 | 83
Ghana | 3,7 | 69 | 3,9 | 67 | 3,9 | 69 | 4,1 | 62 | 3,9 | 69 | 4,5 | 64 | 4,6 | 63
Konžská republika | 2,1 | 150 | 1,9 | 158 | 1,9 | 162 | 2,1 | 154 | 2,2 | 154 | 2,6 | 144 | 2,2 | 154
Středoafrická republika | 2,0 | 162 | 2,0 | 151 | 2,0 | 158 | 2,1 | 154 | 2,2 | 154 | 2,6 | 144 | 2,5 | 144
Demokratická republika Kongo | 1,9 | 168 | 1,7 | 171 | 1,9 | 162 | 2,0 | 164 | 2 | 168 | 2,1 | 160 | 2,2 | 154
Gabon | 3,3 | 84 | 3,1 | 96 | 2,9 | 106 | 2,8 | 110 | 3 | 100 | 3,5 | 102 | 3,4 | 106
Honduras | 2,5 | 131 | 2,6 | 126 | 2,5 | 130 | 2,4 | 134 | 2,6 | 129 | 2,8 | 133 | 2,6 | 140
Guyana | 2,6 | 123 | 2,6 | 126 | 2,6 | 126 | 2,7 | 116 | 2,5 | 134 | 2,8 | 133 | 2,7 | 136
Indonésie | 2,3 | 143 | 2,6 | 126 | 2,8 | 111 | 2,8 | 110 | 3 | 100 | 3,2 | 118 | 3,2 | 114
Malajsie | 5,1 | 43 | 5,1 | 47 | 4,5 | 56 | 4,4 | 56 | 4,3 | 60 | 4,9 | 54 | 5,0 | 50
Vietnam | 2,6 | 123 | 2,7 | 121 | 2,7 | 120 | 2,7 | 116 | 2,9 | 112 | 3,1 | 123 | 3,1 | 116

Index vnímání korupce (CPI) měří vnímanou míru korupce ve veřejném sektoru na stupnici od 0 (velmi zkorumpovaný) do 10 (velmi čistý). Žebříček za rok 2013 zahrnuje hodnocení 177 zemí.

Odpovědi Komise

Shrnutí

I

Vedoucí postavení EU v rámci celosvětového úsilí o řešení problému nezákonné těžby dřeva je obecně uznáváno. EU a 28 členských států ve spolupráci s více než 40 producentskými zeměmi a s řadou odběratelských zemí na celém světě usilují o provádění opatření souvisejících s akčním plánem FLEGT.

II

Je třeba zdůraznit, že sdělení o FLEGT reagovalo na naléhavou výzvu ke společné akci Komise, členských států a producentských zemí. Akční plán FLEGT je politický rámec, který úspěšně zaměřil politickou pozornost na problematiku nezákonné těžby dřeva, politická a regulační opatření a podporu dobré správy ze strany EU, členských států a řady partnerských zemí. Je třeba vzít v úvahu skutečnost, že FLEGT není financovaným programem spolupráce s vyhrazeným mechanismem financování.

Akční plán FLEGT „stanoví postup a balíček opatření“ napříč různými složkami a při dosahování svých cílů se spoléhá hlavně na politická a regulační opatření doplněná o tradiční podporu v rámci rozvojové spolupráce.

III

Komise se neztotožňuje s názorem Účetního dvora, že podpora poskytovaná v rámci akčního plánu EU FLEGT zemím produkujícím dřevo nebyla dostatečně dobře řízena. Komise se snažila řídit podporu FLEGT poskytovanou producentským zemím, jak to bylo nejlépe možné s ohledem na výzvy globálního řešení nezákonné těžby dřeva, složitost podpory dobré správy v oblasti lesnictví a prosazování práva v celé řadě rozvojových zemí a rovněž na inovativní povahu FLEGT. Komise bude pokračovat ve svém úsilí o zlepšení účinnosti, efektivity a hospodárnosti. Bude čerpat ze zvláštní zprávy Účetního dvora, jakož i z průběžného hodnocení akčního plánu FLEGT, které je schopno přezkoumat širokou škálu programů, projektů a opatření.

Komise rovněž zdůrazňuje, že FLEGT je společným podnikem Komise, členských států a partnerských zemí. To je třeba zohlednit mimo jiné při posuzování přidělování zdrojů. Není na místě očekávat, že řešení celé problematiky správy v oblasti lesnictví a prosazování práva se podaří dosáhnout výhradně pomocí zdrojů Komise.

IV

Komise nesouhlasí s částí připomínky Účetního dvora.

Inovativní povahu akčního plánu FLEGT, rozmanitost opatření v oblasti politické, regulační a rozvojové spolupráce a velký počet aktérů a partnerů je obtížné vměstnat do jediného pracovního plánu s jasnými milníky a lhůtami a s vyhrazeným rozpočtem. Nicméně celá řada opatření FLEGT, jako jsou dobrovolné dohody o partnerství nebo projekty, má svůj vlastní podrobný prováděcí plán.

Přidělování pomoci probíhalo podle jasných kritérií, ačkoli nebylo možné pro všechny intervence použít jednotný soubor kritérií, protože neexistoval jednotný vyhrazený rozpočet a nástroj financování.

Komise se neztotožňuje s názorem Účetního dvora, že přijetí nařízení EU o těžbě dřeva bylo opožděné. Nařízení EU o těžbě dřeva nebylo v akčním plánu zmíněno, ten hovoří pouze o zkoumání „vhodnosti zavedení legislativy na kontrolu dovozu nezákonně těženého dřeva do EU“. Toto nařízení bylo navrženo až po rozsáhlém přezkoumání možností řešení nezákonné těžby dřeva s využitím stávajících právních předpisů. Tento právní předpis byl přijat a vstoupil v platnost dne 20. října 2010 a stal se použitelným v březnu 2013. Po vstupu nařízení EU o těžbě dřeva v platnost přijala Komise opatření s cílem zajistit jeho úplné provedení.

V

Komise si přeje upozornit na následující problémy. Za prvé, vytvoření funkčního systému zajištění zákonného původu dřeva a licenčního systému FLEGT vyžaduje mnohem více než jen účinné projekty. Za druhé, i když od přijetí akčního plánu FLEGT uběhlo již 12 let, doba uplynulá od uzavření šesti dobrovolných dohod o partnerství, které jsou prováděny, se pohybuje mezi 1,5 a 4,5 roku, což je relativně krátká doba na zavedení ambiciózních systémů a reforem správy, které dobrovolné dohody o partnerství předpokládají, zejména vezmeme-li v úvahu prostředí řady z našich partnerských zemí, které je z hlediska správy náročné. Jak se uvádí v bodě 45 zprávy Účetního dvora, v Indonésii a v Ghaně byly zavedeny licenční systémy, které se rozšířily do celé země. Oba tyto systémy byly podrobeny hodnocení a probíhá jejich zdokonalování na základě zjištění a doporučení, která z těchto hodnocení vyplynula. Dobrovolné dohody o partnerství stanoví vysoké standardy systémů zajištění zákonného původu dřeva, které je nutno dodržovat, aby bylo možno zahájit udělování licencí FLEGT.

Úvod

02

Sektor lesnictví se v řadě případů řídí složitým a různorodým souborem zákonů a předpisů, které často obsahují vnitřní rozpory a mezery a přispívají k právní nejistotě v tomto odvětví i pro osoby, které jsou na něm závislé. Definovat, co je zákonné, nebo nezákonné, vyžaduje podrobný přezkum stávajících právních předpisů.

04

Významným úspěchem, který si zaslouží uznání, je návrh a vytvoření dvou nařízení (nařízení FLEGT a nařízení EU o těžbě dřeva) a obchodních dohod (dobrovolných dohod o partnerství). V období 2004 až 2010 na ně Komise vynaložila značný podíl času i zdrojů.

Rámeček 1

Tento akční plán nezahrnoval nařízení EU o těžbě dřeva, ale pouze závazek analyzovat možnosti a vhodnost zavedení právních předpisů umožňujících kontrolu dovozu nezákonně vytěženého dřeva do EU.

Rámeček 2

Rámeček 2 odráží první úvahy EU a členských států týkající se dobrovolných dohod o partnerství; tato koncepce byla v letech 2004–2005 předmětem podrobných diskusí mezi Komisí a členskými státy a značně se rozvinula. To vedlo k tomu, že na konci roku 2005 přijala Rada směrnice pro jednání o dobrovolných dohodách o partnerství.

Jednotlivé dobrovolné dohody o partnerství se dále vyvíjely na základě jednání s partnerskými zeměmi, přičemž odrážely konkrétní souvislosti a snahy dané země.

Zatímco dobrovolná dohoda o partnerství s Indonésií je obecně podobná dohodě popsané v akčním plánu, ostatní signatářské země dobrovolných dohod o partnerství se při ověřování zákonnosti rozhodly pro model, který se spoléhá především na orgány veřejné správy, a nikoli na nezávislé orgány akreditované státem.

06

Vzhledem k tomu, že FLEGT je společným podnikem Evropské komise a členských států, neměla by být podpora Komise hodnocena nezávisle na podpoře členských států EU. Koordinaci podpory Komise a členských států zajišťuje skupina ad hoc pro FLEGT a na vnitrostátní úrovni Smíšené výbory pro provádění dohody a delegace EU.

08

Je důležité zohlednit různorodost aktérů zapojených do provádění FLEGT. Činnosti související s FLEGT provádí Komise, členské státy a partnerské země.

Členské státy hrají ústřední roli v oblasti provádění nařízení EU o těžbě dřeva a nařízení FLEGT prostřednictvím svých příslušných orgánů, v oblasti politik zadávání veřejných zakázek, politik financování a investic a v oblasti podpory producentských zemí.

Je rovněž nutno uznat, že činnosti spojené s FLEGT provádějí také producentské země, soukromý sektor i občanská společnost.

Připomínky

17

Komise zvolila bilaterální variantu, ale rovněž variantu „zákazu“, což vedlo k přijetí nařízení EU o těžbě dřeva. Komise rovněž průběžně spolupracuje s mezinárodními partnery s cílem podporovat vícestranné reakce na problém nezákonné těžby dřeva.

19

Komise uznává, že akční plán FLEGT je rámcem politiky, který definuje obecný přístup, obecné cíle a nastiňuje soubor možných politických a regulačních opatření a dalších akcí ze strany EU, členských států a různých zúčastněných stran. Byl koncipován jako reakce EU na „akční program“ o lesích a nezákonné těžbě dřeva, který přijala skupina G8 v roce 1998.

20

Komise uznává potřebu vypracovat konkrétnější cíle, milníky a společný plán postupu a rovněž potřebu systematičtěji sledovat provádění akčního plánu FLEGT. Tomuto úsilí bezesporu napomohou doporučení vyplývající z průběžného hodnocení. Absence konkrétnějšího plánu však odráží obtížnost stanovení konkrétních cílů, úkolů a časového rámce politiky, která by byla kombinací široké škály opatření v oblasti politik, regulace a finanční/technické pomoci pro širokou škálu zemí a aktérů. Komise by chtěla zdůraznit skutečnost, že byly vytvořeny podrobné prováděcí plány pro řadu prvků akčního plánu – je tomu tak například u všech dobrovolných dohod o partnerství a u všech projektů a nástrojů na podporu producentských zemí.

21

Akční plány Komise často nespecifikují rozpočty (viz řadu akčních plánů EK: např. evropský akční plán eGovernment; akční plán pro lidská práva a demokracii).

Pokud jde o rozvojovou spolupráci, provedla Komise opatření stanovená v bodě 4.1 akčního plánu: nepočítalo se s konsolidovaným rozpočtem a Komise se snažila začlenit FLEGT do různých zeměpisných a tematických nástrojů. Komise rozvíjí „stěžejní iniciativu FLEGT“ v rámci nástroje pro rozvojovou spolupráci pro globální veřejné statky a výzvy (GPGC) s úmyslem posílit soudržnost, doplňkovost a koordinaci jednotlivých projektů EK na podporu producentských zemí.

22

Identifikace všech projektů v oblasti lesnictví nebo projektů FLEGT byla náročná vzhledem k tomu, že akce EU FLEGT jsou financovány prostřednictvím různých nástrojů a někdy jsou začleněny do programů týkajících se jiných sektorů než lesnictví (např. obchod, udržitelná spotřeba a výroba atd.) To znamená, že neexistuje žádný jednotný „štítek“ FLEGT, který by umožňoval jednoduché vyhledávání v informačním systému Komise. Komise se nicméně pokusila vytvořit databázi projektů souvisejících s lesnictvím, které EU financovala v období 2000–2012, o níž informovala Účetní dvůr a uvedla, že tato databáze není dosud dokončena a že ji hodlá dále propracovat. Komise ji aktualizovala tak, aby zahrnovala i smlouvy uzavřené po roce 2012. V rámci průběžného hodnocení akčního plánu FLEGT byla zahájena nová akce, jejímž cílem je shromáždit všechny projekty FLEGT financované Komisí a členskými státy.

23

Rusko a Čína vyvážejí do EU významné množství dřevařských výrobků, avšak rozhodly se, že dobrovolnou dohodu o partnerství s EU neuzavřou. U těchto zemí proto EK volila zavedení dvoustranných dialogů o nezákonné těžbě dřeva.

Významné spotřebitelské trhy představují Indie, Jižní Korea a Japonsko, s nimiž Komise vede dvoustranný dialog o životním prostředí, který zahrnuje i obchod se dřevem.

Komise nesdílí názor, že dvoustranná jednání se zeměmi, které ve významné míře produkují a zpracovávají dřevo nebo s ním obchodují, přinesla dosud celkově jen omezené výsledky. Je obecně známo, že akční plán EU FLEGT inspiroval další významné země k tomu, aby přijaly opatření na straně poptávky (australský zákon o zákazu nezákonné těžby, novela Laceyho zákona v USA, švýcarské právní předpisy, Japonsko).

24

Akční plán obsahoval závazek provést „analýzu možností a dopadu dalších opatření včetně vhodnosti zavedení právních předpisů na kontrolu dovozu nezákonně vytěženého dřeva v případě, že se nepodaří dosáhnout mnohostranného pokroku“. Úkolem Komise bylo posoudit přidanou hodnotu a potenciální dopady těchto možností a zajistit, aby veškerá další regulace měla dostatečnou podporu zúčastněných stran. Při zahájení akčního plánu pocházel jediný požadavek na další právní předpisy od nevládních organizací. Soukromý sektor se zaměřil na dobrovolná opatření, například na certifikaci, kodexy chování atd. Teprve když se prokázalo, že tato opatření jsou nedostatečná, začal soukromý sektor podporovat zavedení dalších právních předpisů a nakonec k němu i vyzval (viz petice soukromého sektoru Komisi z roku 2006). Komise proto dospěla k závěru, že má dostatečnou podporu pro zahájení této studie, až v roce 2007, jak je uvedeno v odstavci 24.

25

Přijetí nařízení EU o těžbě dřeva bylo jasným signálem pevného odhodlání EU doplnit počet již zavedených opatření a bojovat proti nezákonné těžbě dřeva „na domácí půdě“. Již v roce 2007 zahájila Komise přípravy legislativního návrhu a v roce 2008 legislativní návrh předložila. Aby mohla Komise uložit nové povinnosti několika hospodářským odvětvím, je nutné, aby provedla značné množství přípravných prací. Počet zemí zapojených do procesu dobrovolných dohod o partnerství je důkazem toho, že v raných fázích FLEGT jim nechyběla motivace zapojit se do dobrovolné dohody o partnerství.

Pokud jde o stav provádění nařízení EU o těžbě dřeva, je třeba poznamenat, že toto nařízení je vymahatelné až od března 2013 – tj. je dosud relativně nové. Převážná většina členských států (24 z 28) zavedla opatření umožňující provádět nařízení EU o těžbě dřeva a provádějí kontroly hospodářských subjektů, jak to vyžaduje nařízení EU o těžbě dřeva. Komise vypracovala příslušná opatření k datu proveditelnosti nařízení EU o těžbě dřeva. Byla identifikována možná opatření, jejichž seznam je uveden ve strategii pro zajištění souladu s právními předpisy včetně jasného časového harmonogramu a přidělování prostředků. V důsledku přijatých opatření řada členských států urychlila proces provádění a ohlásila dosažení plného souladu s právními předpisy.

Komise uznává zásadní význam účinného provádění nařízení EU o těžbě dřeva ve všech členských státech a bude i nadále plnit svou úlohu při dosahování tohoto cíle.

26

Jak je uvedeno v akčním plánu FLEGT, Komise zkoumá prostředky, jak vytvářet synergie se stávajícími veřejnými nebo soukromými certifikačními systémy a i nadále v tomto ohledu spolupracuje s partnerskými zeměmi v rámci dobrovolných dohod o partnerství a s certifikačními systémy (např. pokyny EK pro jednání o dobrovolných dohodách o partnerství byly inspirovány fungováním těchto systémů a záměrně zahrnovaly i možnost systémů vytvořených hospodářskými subjekty, která je zakotvena například v dobrovolné dohodě o partnerství s Indonésií; byla provedena celá řada studií; byl vytvořen konkrétní pokyn a tomuto tématu bylo věnováno zasedání v průběhu „týdne FLEGT“ v roce 2015). Řada projektů financovaných EU a členskými státy podporuje soukromou certifikaci v rozvojových zemích. V Indonésii vznikl na základě Akčního plánu pro obchod se dřevem (TTAP) – významného opatření financovaného z prostředků EU – společně s dobrovolnými certifikacemi (zejména Forest Stewardship Council – FSC a Indonesia Ecolabel Institute – certifikace LEI) systém a norma Indonéského systému pro jistotu o legalitě dřeva (SVLK).

Čtyři ze šesti zemí, které uzavřely dobrovolné dohody o partnerství, předpokládají uznání soukromých certifikačních systémů v rámci svých režimů licencí (Kamerun, Konžská republika, Libérie a Středoafrická republika) a Komise podporuje práci na uvedení tohoto uznání do praxe. Indonéský systém je navíc „systémem hospodářských subjektů“, který ponechává značný prostor pro uznání celé řady existujících systémů, které hospodářské subjekty již využívají. Je záležitostí partnerských zemí a nikoli Komise, aby rozhodly, zda do této dohody zahrnout i soukromé režimy. Ghana je jedinou zemí, která uzavřela dobrovolnou dohodu o partnerství, ale nezvolila tuto možnost, a to z celé řady důvodů.

Bylo by také spravedlivé uznat omezení soukromých certifikačních systémů, které se týkají jednotlivých hospodářských subjektů a malé části území, zatímco režimy licencí FLEGT platí na území celého státu.

28

Akční plán FLEGT identifikuje čtyři klíčové regiony a země, které jsou považovány za nejvíce ohrožené nezákonnou těžbou dřeva a odlesňováním: střední Afrika, Rusko, tropická oblast Jižní Ameriky a jihovýchodní Asie. Komise a členské státy od počátku považovaly za prioritní země v těchto regionech, které mají významné lesní hospodářství, významný vývoz dřeva a obchodní vztahy s EU, významné problémy v oblasti nezákonné těžby dřeva uznané ze strany úřadů a velký zájmem o režim licencí FLEGT. Jednání o dobrovolných dohodách o partnerství byla zahájena až poté, co důkladný průzkum informací o dané zemi a konzultace se zúčastněnými stranami potvrdily zájem země, a poté, co její vláda předložila Komisi oficiální žádost. V současné době je do jednání o dobrovolných dohodách o partnerství nebo do jejich provádění zapojeno 15 zemí. Řada dalších zemí vyjádřila zájem a využívala určitých omezených činností. Nezávislá základní zpráva o monitorování trhu v rámci FLEGT ukazuje, že proces dobrovolných dohod o partnerství dosáhl velmi vysoké úrovně pokrytí v oblasti dodávek tropického dřeva, a to jak na globální trh, tak na trh EU. Patnáct signatářských zemí dobrovolných dohod o partnerství představuje 80 % dovozu tropického dřeva do EU (2,45 miliardy EUR ročně) a 75 % celosvětového vývozu tropického dřeva. Na Čínu, která je především zpracovatelskou zemí, se vztahuje zvláštní mechanismus dvoustranné spolupráce s EU v oblasti FLEGT.

29

Komise uznává potřebu přidělování zdrojů tam, kde je pravděpodobné, že povede k optimálním výsledkům, a bude pokračovat ve svém úsilí o dosahování tohoto cíle.

Na klíčová opatření FLEGT, konkrétně na dobrovolné dohody o partnerství, podporu rozvojové spolupráce a nařízení EU o těžbě dřeva, byly přiděleny lidské zdroje. Největší podíl lidských zdrojů byl přidělen signatářským zemím dobrovolných dohod o partnerství a rovněž Číně. Komise uznává, že dobrovolné dohody o partnerství možná odčerpaly příliš velký podíl lidských zdrojů přidělených na FLEGT, a že to potenciálně mohlo být i na úkor jiných opatření FLEGT.

Pokud jde o finanční zdroje, absence centrálního fondu FLEGT – a z ní vyplývající potřeba hledat možnosti financování v rámci stávajících zeměpisných a tematických nástrojů – brání využití jednotného souboru kritérií pro přidělování zdrojů. Přidělování zeměpisných prostředků je výsledkem dialogu mezi Komisí a partnerskou zemí. A konečně zacílení podpory EU by nemělo být posuzováno nezávisle na podpoře členských států.

Většina podpory EU související s FLEGT byla poskytnuta zemím 1) s vysokou prevalencí nezákonné těžby dřeva, 2) se silným odhodláním bojovat s tímto problémem, přičemž vysoká priorita byla přiznána zemím účastnícím se procesů dobrovolných dohod o partnerství, 3) se značnými potřebami v oblasti rozvoje a kapacit 4) s hustým lesním porostem a/nebo s vysokou mírou odlesňování a/nebo 5) zemím, kde se sektor lesnictví významně podílí na HDP a vývozu.

Celkově největší podíl podpory EU byl zacílen na signatářské země dobrovolných dohod o partnerství a na některé strategické země, které vyjádřily zájem o FLEGT, jako například Kolumbie, Filipíny a Peru. To platí i pro globální projekty/nástroje, jichž se účastní více zemí. Vedle signatářských zemí dobrovolných dohod o partnerství obdržely významnou část finančních prostředků i země, které mají strategický význam v boji proti nezákonné těžbě dřeva, jako je Brazílie, Čína a země východního sousedství, což bylo dále podpořeno politickým dialogem s těmito zeměmi. Velké částky přidělené Maroku a Hondurasu jsou důsledkem toho, že tyto země si zvolily lesnictví jako klíčový sektor.

Z výše uvedených zemí jsou zemím se středními příjmy, na něž se postupně rozvojová spolupráce přestala vztahovat, poskytovány relativně nižší částky (např. Gabon, Thajsko, Vietnam).

Pokud je to možné, uvolňuje Komise za účelem poskytování podpory dalším zemím, které mají strategický význam v boji proti nezákonné těžbě dřeva, s úspěchem finanční prostředky z jiných zdrojů, například z nástroje sousedství.

30

Komise přiděluje prostředky relativně velkému počtu zemí. To částečně souvisí s velkým počtem zemí, které se potýkají s nezákonnou těžbou dřeva a které vyjádřily zájem o FLEGT / dobrovolné dohody o partnerství, a tudíž se jedná o opatření obecného zájmu v rámci iniciativy FLEGT. Komise zkoumá způsoby řešení tohoto problému v budoucnu a možnosti, jak dosáhnout vhodné rovnováhy mezi – někdy protichůdnými – cíli, jimiž je dosažení širokého pokrytí, reakce na zájem zemí a efektivní řízení omezených zdrojů.

Rámeček 3

Na území Libérie se nachází většina zbývajících pralesů v západní Africe, které jsou silně ohroženy nezákonnou těžbou dřeva. Nezákonná těžba dřeva podněcuje občanskou válku, a z tohoto důvodu představuje reforma správy lesů vysokou prioritu programu liberijské vlády. Liberijská vláda prokazuje pevné odhodlání k řešení těchto problémů, a to navzdory tomu, že má k dispozici jen velmi omezené zdroje. Libérie je jednou ze šesti zemí, které provádějí dobrovolnou dohodu o partnerství, a rozhodla se zařadit FLEGT jako prioritu do víceletého orientačního programu své země. Libérie navíc rozhodla o tom, že zahrne všechny vývozní trhy do svého režimu licencí FLEGT. Dobrovolná dohoda o partnerství může mít v takovém případě významný dopad, a to navzdory omezenému objemu vývozu do EU. Libérie zřídila funkční systém sledování pohybu dřeva (Liberfor) a dosahuje stabilního pokroku při vytváření svého režimu licencí. Výše uvedená skutečnost a značné omezení kapacit, jimž tato země čelí, zdůvodňují značné finanční prostředky, které Evropská komise přidělila na podporu tohoto procesu.

Na území Středoafrické republiky se rovněž nacházejí rozsáhlé lesní plochy, které jsou vysoce ohroženy nezákonnou těžbou dřeva. Sektor lesnictví ve Středoafrické republice je druhým nejdůležitějším zdrojem pracovních příležitostí a zároveň druhým největším přispěvatelem do národního HDP, a má tedy zásadní význam pro rozvoj této země. Posílení tohoto sektoru je důležité v důsledku politické a humanitární krize, která zemi zasáhla na počátku roku 2013. Proces a systémy dobrovolných dohod o partnerství poskytují rámec umožňující zahájit reformy a pomoci celému sektoru získat důvěryhodnost pro účely vývozu. Pokud se země stabilizuje, mohlo by k vytvoření funkčního systému licencí dojít poměrně rychle vzhledem k tomu, že vývozní průmysl je soustředěn v rukou několika málo velkých hospodářských subjektů, které všechny mají funkční systémy sledování pohybu dřeva. Komise se domnívá, že závažná omezení kapacit a zdrojů, kterým země v současné době čelí, ospravedlňují podporu ve výši 6,7 milionu EUR, která byla Středoafrické republice poskytnuta.

V prosinci 2012 se do jednání o dobrovolné dohodě o partnerství rozhodlo zapojit Pobřeží slonoviny. Občanská válka, která zemi zasáhla v uplynulých letech, do značné míry zabránila poskytování podpory související s programem FLEGT, avšak s důležitou výjimkou, kterou představovala technická a finanční pomoc poskytovaná v rámci programu FAO FLEGT a facility EU FLEGT na přípravu jednání. Tato jednání dosud probíhají a je jim poskytována adekvátní podpora v oblasti finančních a lidských zdrojů prostřednictvím programu FAO FLEGT, facility EU FLEGT, technické pomoci Německé agentury pro mezinárodní spolupráci (Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit, GIZ) poskytované Ministerstvu pro lesnictví, zprostředkovatele FLEGT financovaného Ministerstvem Spojeného království pro mezinárodní rozvoj (DFID) a širší podpory sektoru lesnictví poskytované Francouzskou rozvojovou agenturou (AFD).

32

Dobrovolná dohoda o partnerství je obchodní dohoda, nikoli dohoda o financování. Vzhledem k tomu, že rozvojovou pomoc upravují odlišné právní nástroje, se Komise záměrně vyhnula tomu, aby v dobrovolné dohodě o partnerství stanovila konkrétní finanční částky a závazky, což jasně odkazuje na to, že prostředky na rozvojovou pomoc mají být přidělovány prostřednictvím stávajících nástrojů podpory na základě standardních programových postupů, které je upravují.

33

Dobrovolné dohody o partnerství a projekty podpory však podporují prosazování práva v oblasti lesnictví tím, že objasňují právní předpisy v oblasti lesnictví a podporují jejich soudržnost, zvyšují povědomí zúčastněných stran o platných zákonech (a tím předcházejí jejich porušování), posilují systémy a kapacity s cílem zajistit sledování pohybu dřeva a kontroly hospodářských subjektů v celém dodavatelském řetězci (což umožňuje odhalovat porušování zákona), podporují zapojení zúčastněných stran a poskytují politický prostor pro diskuse o problematice správy a prosazování práva, snižují potenciál korupce, zavádějí systém nezávislého auditu, umožňují vnější kontrolu prosazování práva, podporují zveřejňování informací a nezávislé monitorování lesů s cílem odhalit porušování a dosáhnout větší transparentnosti v tomto sektoru atd.

V řadě partnerských zemí je ministerstvo pro lesnictví nebo jeho ekvivalent oprávněno zajišťovat prosazování práva v oblasti lesnictví. Řada projektů na podporu FLEGT je zaměřena na posílení a vybavení těchto institucí. V řadě zemí, jako je například Indonésie a Kamerun, existuje dlouhodobá podpora sektoru lesnictví, která je financována členskými státy.

Širší podpora poskytovaná donucovacím orgánům, jako je například policie, pravděpodobně přesahuje rámec možností dosažitelných v rámci FLEGT. V několika zemích je tato otázka vyřešena širší podporou správy poskytovanou v rámci víceletého orientačního programu nebo formou podpory členských států.

I když se předpokládá, že podpora FLEGT přispívá k lepšímu prosazování práva, nelze reálně očekávat, že podpora ES FLEGT pokryje veškeré potřeby v této oblasti a že bude mít již po několika málo letech provádění vliv na index vnímání korupce.

34

Komise usiluje o začlenění podpory FLEGT do programů pro jednotlivé země, kdykoli je to možné. Tato snaha však s sebou přináší řadu obtíží:

—programy většiny zemí na období 2007–2013 byly schváleny před zahájením jednání o dobrovolných dohodách o partnerství, a tudíž samozřejmě i před uzavřením dobrovolných dohod o partnerství. Navzdory této skutečnosti programy na období 2007–2013 u většiny zemí, které dobrovolné dohody o partnerství provádějí, zahrnují podporu FLEGT, zcela jistě tomu tak je v případě Indonésie, Kamerunu, Libérie a Konga,

—sektor lesnictví a FLEGT musely soupeřit s dalšími prioritními odvětvími a naléhavými potřebami,

—v době zahájení jednání o dobrovolné dohodě o partnerství není snadné odhadnout budoucí potřeby. Během fáze jednání jsou potřeby podpory zpravidla dostatečně pokryty globálními nástroji (Evropský lesnický institut – EFI, FAO).

V několika zemích členské státy počítaly s podporou FLEGT/lesnictví, jako například Spojené království prostřednictvím svého ministerstva pro mezinárodní rozvoj (DFID) (Ghana, Indonésie, Libérie, Guyana) nebo Německo prostřednictvím GIZ (Kamerun, Laos, Pobřeží slonoviny).

Většina víceletých orientačních programů na období 2014–2020 v signatářských zemích dobrovolné dohody o partnerství však FLEGT zahrnuje v rámci jednoho z klíčových sektorů.

Komise však uznává, že podporu FLEGT by bylo možné v rámci víceletého orientačního programu signatářských zemí dobrovolné dohody o partnerství předvídat systematičtěji.

36

Komise nesouhlasí s tvrzením, že všechny projekty zaměřené na posilování kapacit subjektů veřejného sektoru nebyly účinné. Dobrovolná dohoda o partnerství se snaží řešit rozsáhlejší problematiku. Její provádění se kromě ministerstva pro lesnictví spoléhá na akce celé řady dalších aktérů. Je rovněž nekoherentní spojovat pokrok v oblasti dobrovolné dohody o partnerství s jedním konkrétním projektem, jelikož většina zdrojů od dárců, které byly použity na financování dobrovolné dohody o partnerství, pocházela od většího počtu dárců, díky čemuž se podařilo dosáhnout důležitých výstupů.

Komise uznává problémy kamerunského projektu, ale zdůrazňuje, že zpoždění při provádění dobrovolné dohody o partnerství bylo způsobeno i jinými faktory.

V Indonésii se zaměření na spolupráci s EU postupně přesunulo na občanskou společnost a na soukromý sektor, i když zpočátku bylo hlavním příjemcem ministerstvo pro lesnictví. Tento proces začal mnohem dříve než projekt podpory FLEGT prováděný ministerstvem pro lesnictví na základě potřeby provádět dobrovolnou dohodu o partnerství a úsilí o zajištění komplementarity s podporou Velké Británie.

37

Tento projekt byl předmětem dvou misí systému monitorování zaměřeného na výsledky a tří externích hodnocení, což svědčí o značné pozornosti, kterou mu Komise věnuje. Všechny výroční zprávy projektu byly předmětem výměn mezi Komisí a příjemci, a byly uzavřeny dva dodatky ke smlouvě, které upravovaly časový rámec a rozsah působnosti projektu, což bylo dokladem snahy o řešení nedostatků projektu. Je třeba rovněž poznamenat, že provedení projektu proběhlo decentralizovanou formou, což znamená, že příjemci smluv byli jmenováni kamerunskou vládou a ta nad nimi vykonávala i dohled, což dále zpochybňuje domněnku o neúčinné koordinaci ze strany Komise.

Závěrečná hodnotící zpráva konstatuje, že projekt i přes své nedostatky vytvořil základ systému pro sledování pohybu dřeva a že z něj bylo možno vyvodit důležitá poučení.

39

Tento projekt byl předmětem standardních postupů sytému monitorování zaměřeného na výsledky a přezkumu v polovině období a byl velmi pečlivě sledován delegací EU prostřednictvím pravidelných návštěv v terénu v různých projektových lokalitách a velmi častých jednání se všemi dotčenými aktéry. Komise rovněž poznamenává, že závěrečné hodnocení projektu dospělo k závěru, že projekt skutečně dosáhl určitých výsledků.

40

Komise by ráda objasnila, že projekt podpory FLEGT byl prováděn v období 2006 až 2009 a že indonéské vládě byly přiděleny zdroje pro sektor lesnictví v roce 2012 (projekt podpory indonéské reakce na změnu klimatu „Support to Indonesia’s response to climate change“, provedený ministerstvem pro lesnictví). Indonésii je rovněž dosud nadále poskytována významná pomoc prostřednictvím EU FLEGT a FAO FLEGT. Bylo by rovněž spravedlivé uznat, že Spojené království po celé toto období i nadále poskytuje významné investice související s FLEGT.

41

Po roce 2004 byla indonéské vládě poskytnuta podpora v sektoru lesnictví prostřednictvím několika projektů (např. projekt zvládání lesních požárů na jižní Sumatře, projekt podpory FLEGT, projekt podpory indonéské reakce na změnu klimatu); zde je potřeba opět zohlednit průběžnou podporu poskytovanou EFI a v menší míře i FAO FLEGT.

Je důležité mít na paměti, že podporu FLEGT v Indonésii poskytuje Komise a členské státy. Komise je toho názoru, že tato společná podpora odpovídá příslušným potřebám a že je koherentně zacílena na odlišné skupiny zúčastněných stran.

V posledních letech vzrůstá objem podpory poskytované soukromému sektoru a malým a středním podnikům prostřednictvím partnerství mezi nevládními organizacemi a sdruženími dřevařského průmyslu financovanými v rámci programů EU Active a Switch. EU financovala rovněž Akční plán pro obchod se dřevem, globální iniciativu s významnými aktivitami v Indonésii, která byla zaměřena výlučně na kapacitu soukromého sektoru a včetně některých malých vlastníků. Podpora malých a středních podniků byla poskytnuta prostřednictvím MFP2 a MFP3, což jsou programy podporované Spojeným královstvím, a nyní se na vnitrostátní úrovni hledají řešení jejich obtíží, přičemž je jim poskytována podpora v rámci SVLK včetně zlepšení regulace a významné rozpočtové podpory od vlády a místní správy.

Předpokládá se další podpora malých a středních podniků v rámci některých probíhajících iniciativ (nová fáze programu FAO FLEGT a regionální složka EU FLEGT pro Asii).

43

Faktory ovlivňující výsledky projektů, o nichž se zmiňuje Účetní dvůr, jsou značně rozsáhlé a zahrnují většinu typických problémů ovlivňujících projekty rozvojové spolupráce.

Projekty FLEGT jsou těmto obtížím vystaveny obzvláště silně vzhledem ke složitosti řešení citlivých otázek správy přírodních zdrojů, náročnému prostředí, kde tyto projekty působí, i k technické a politické složitosti procesu dobrovolných dohod o partnerství v rámci FLEGT. Proces FLEGT vyžaduje značnou mobilizaci lidských zdrojů ze strany delegací EU.

46

Provádění dobrovolné dohody o partnerství v Kamerunu se ukázalo být náročnějším, než se očekávalo, a neodpovídá očekáváním EU.

Byl vytvořen mandát pro nový systém (SIGIF), jehož vývoj je nyní financován z německých prostředků, přičemž EU rovněž vyčlenila zdroje na podporu spuštění nového systému prostřednictvím takových činností, jako je například vzdělávání.

49

V Libérii se podařilo zastavit zneužívání povolení soukromého využívání díky zprávám organizací občanské společnosti, které působí v rámci dobrovolné dohody o partnerství. Ta poskytla fórum pro diskusi o tomto problému. EU hrála aktivní úlohu při monitorování tohoto problému a poskytla podporu liberijské vládě při vyšetřování. Od té doby bylo na tato povolení vyhlášeno moratorium a s podporou EU bylo vypracováno nové nařízení o povoleních soukromého využívání (PUP). Libérie dosahuje stabilního pokroku při vytváření systému zajištění zákonného původu dřeva, a již nyní zde funguje celostátní systém sledování pohybu dřeva.

51

Komise by ráda vyjasnila, že Malajsie je federální stát a odpovědnost za lesní správu je na státní úrovni decentralizována. Zatímco poloostrovní Malajsie a stát Sabah se zapojily do procesu dobrovolné dohody o partnerství tím, že vytvořily „sítě legality“ a systém zajištění zákonného původu dřeva, stát Sarawak jakoukoli účast na dobrovolné dohodě o partnerství odmítl. Jedná se o vnitřní politickou záležitost Malajsie.

52

Provádění těchto ambiciózních a komplexních dohod v některých partnerských zemích – zejména v zemích se slabými kapacitami a správou – se oproti původnímu předpokladu ukázalo jako náročnější a problematičtější.

53

Je užitečné odlišovat předkládání zpráv o provádění nařízení FLEGT a širší předkládání zpráv o akčním plánu FLEGT.

Komise uznává, že je žádoucí zavést systematičtější podávání zpráv o pokroku akčního plánu FLEGT. Komise však zprávy pravidelně podávala prostřednictvím různých mechanismů vzhledem k tomu, že členské státy podávaly pravidelné zprávy o své činnosti na pracovní skupině Rady pro lesnictví (nejméně několikrát do roka), na pravidelných setkáních\FLEGT ad hoc, na zasedáních výboru FLEGT, a nedávno také v rámci skupiny odborníků FLEGT-EUTR. Plán FLEGT byl také projednáván v rámci pracovní skupiny pro rozvojovou spolupráci (CODEV), v rámci výboru 133 a v rámci celní pracovní skupiny. Následní komisaři navíc v průběhu tohoto období předkládali zprávy na zasedáních Rady ve složení pro zemědělství. Komisaři pro rozvoj také pravidelně předkládali Parlamentu EU zprávy o pokroku a obtížích, přičemž několik schůzek se velmi podrobně zabývalo projednáváním a předkládáním zpráv.

U všech procesů vyjednávání dobrovolných dohod o partnerství došlo k setkáním zúčastněných stran a zpětné vazbě a signatářské země dobrovolných dohod o partnerství zveřejňují výroční zprávy o pokroku.

Pokud jde o závazky vyplývající z článku 9 nařízení o FLEGT, které se týkají předkládání zpráv o provádění režimu licencí FLEGT, Komise se rozhodla, že nevypracuje zprávu, dokud nebudou vydány licence FLEGT, vzhledem k tomu, že předkládání zpráv vyžadované v souladu s nařízením FLEGT se týká konkrétně záznamu o převzetí licencí FLEGT a problémů, které nastanou v rámci těchto režimů.

Zpráva o pokroku při provádění akčního plánu FLEGT byla vypracována v roce 2011 na základě vstupů od členských států. Byla poskytnuta členským státům a byla s nimi projednána. Průběžné hodnocení bude příležitostí pro předložení zpráv Radě a Parlamentu.

54

Je důležité rozlišovat mezi pojmy databáze projektů, monitorovací rámec pro dobrovolné dohody o partnerství a širší monitorovací rámec akčního plánu FLEGT.

(Viz také naše odpověď na bod 22.)

Komise si rovněž přeje objasnit, že zpráva o pokroku za období 2003–2010 není zprávou EFI, ale zpráva o pokroku akčního plánu FLEGT, kterou si Komise vyžádala.

56

Před zahájením hodnocení akčního plánu FLEGT Komise pravidelně hodnotí pokrok jednotlivých složek a obtíže, s nimiž se setkávala, a nebylo tomu jinak ani ve zprávě o pokroku z roku 2011. Hodnocení akčního plánu FLEGT pomůže při řešení nových problémů souvisejících s vývojem v globálním kontextu, jak je uvedeno v bodě 56, a při formování budoucího úsilí EU v této oblasti. Komise usiluje o to, aby aktivně přizpůsobila provádění akčního plánu s cílem reagovat na nový vývoj. Některé z již zavedených reakcí jsou uvedeny níže. Komise však na základě hodnocení uznává, že bude zapotřebí rozvinout komplexnější reakce.

56 a)

Doposud byly přijaty následující kroky v reakci na vzrůstající význam Asie v obchodu se dřevem:

—memorandum o porozumění s Čínou s cílem vytvořit mechanismus dvoustranné spolupráce v oblasti FLEGT,

—zahájení jednání o dobrovolné dohodě o partnerství s hlavními zpracovatelskými zeměmi, jako je například Vietnam a Thajsko,

—rozšíření přípravné fáze dobrovolných dohod o partnerství s příslušnými producentskými zeměmi v daném regionu (Laos a nedávno i Myanmar/Barma).

56 b)

Doposud byly přijaty následující kroky s cílem řešit vzrůstající dopad nezákonné konverze:

—zvýšená pozornost věnovaná nezákonné konverzi zalesněné půdy a efektivnímu řešení tohoto problému v kontextu dobrovolné dohody o partnerství,

—pokyny vypracované pro delegace EU,

—zvýšená pozornost věnovaná správě zalesněné půdy v programech GŘ DEVCO.

56 c)

Doposud byly podniknuty následující kroky za účelem podpory synergie s REDD+:

—Komise podporuje synergie mezi FLEGT a REDD, a to zejména prostřednictvím facility EU REDD a pracovní skupiny FLEGT-REDD+,

—programy FLEGT a REDD+ spolu úzce souvisejí a vzájemně se podporují v řadě zemí včetně Guyany nebo Libérie.

56 d)

Doposud byly podniknuty následující kroky s cílem reagovat na měnící se trendy v oblasti vývozu dřeva do EU:

—pravidelné monitorování prostřednictvím studií obchodu se dřevem a systému nezávislého monitorování trhu,

—nařízení EU o těžbě dřeva a řízení kontinuity činnosti s Čínou.

56 e)

Doposud byly podniknuty následující kroky:

—kroky na podporu součinnosti se soukromým systémem certifikace.

(Viz naše odpověď na bod 26.)

Závěry a doporučení

57

Komise se neztotožňuje s názorem Účetního dvora, že podpora poskytovaná v rámci akčního plánu EU FLEGT zemím produkujícím dřevo nebyla dostatečně dobře řízena. Komise se snažila řídit podporu FLEGT poskytovanou producentským zemím tak, jak to bylo nejlépe možné s ohledem výzvy globálního řešení nezákonné těžby dřeva, složitost podpory dobré správy v oblasti lesnictví a prosazování práva v celé řadě rozvojových zemí a rovněž na inovativní povahu FLEGT. Komise bude pokračovat ve svém úsilí o další zlepšení účinnosti, účelnosti a hospodárnosti. Bude čerpat ze zvláštní zprávy Účetního dvora, jakož i z průběžného hodnocení akčního plánu FLEGT, které přezkoumalo širokou škálu programů, projektů a opatření.

58

Komise nesouhlasí s částí připomínky Účetního dvora.

58 b)

Inovativní povahu akčního plánu FLEGT, rozmanitost opatření v oblasti politické, regulační a rozvojové spolupráce a velký počet aktérů a partnerů je obtížné vměstnat do jediného pracovního plánu s jasnými milníky a lhůtami a s vyhrazeným rozpočtem. Nicméně celá řada opatření FLEGT, jako jsou dobrovolné dohody o partnerství nebo projekty, má svůj vlastní podrobný prováděcí plán.

58 c)

Komise se neztotožňuje s názorem Účetního dvora, že přijetí nařízení EU o těžbě dřeva bylo opožděné. Nařízení EU o těžbě dřeva nebylo v akčním plánu zmíněno, ten hovoří pouze o zkoumání „vhodnosti zavedení legislativy na kontrolu dovozu nezákonně těženého dřeva do EU“. Toto nařízení bylo navrženo až po rozsáhlém přezkoumání možností řešení nezákonné těžby dřeva s využitím stávajících právních předpisů. Tento právní předpis byl přijat a vstoupil v platnost dne 20. října 2010 a stal se použitelným v březnu 2013. Po vstupu nařízení EU o těžbě dřeva v platnost přijala Komise opatření s cílem zajistit jeho úplné provedení.

58 d)

Jak je uvedeno v akčním plánu FLEGT, Komise zkoumá, jak vytvářet synergie se stávajícími veřejnými nebo soukromými certifikačními systémy, a zvyšuje své úsilí v této oblasti.

58 (e)

Přidělování pomoci probíhalo podle jasných kritérií, ačkoli nebylo možné pro všechny intervence použít jednotný soubor kritérií vzhledem k odlišnému právnímu základu finančních nástrojů. Při poskytování podpory zemím produkujícím dřevo Komise jednoznačně upřednostňovala signatářské země dobrovolné dohody o partnerství.

Doporučení 1

Komise toto doporučení částečně přijímá.

Pokud jde o rozpočet, bude to možné pouze pro tematické programy.

Doporučení 2

Komise nemůže toto doporučení přijmout tak, jak je formulováno.

Přestože Komise plně souhlasí s potřebou důsledného provádění nařízení EU o těžbě dřeva všemi členskými státy, přeje si zdůraznit, že v souladu s odpovědí na bod 25 již přijala vhodná opatření k podpoře jeho účinného provádění a bude tak v souladu se svou strategií zajištění souladu s právními předpisy činit i nadále. V důsledku přijatých opatření řada členských států urychlila proces provádění tohoto nařízení a ohlásila dosažení plného souladu s právními předpisy. Převážná většina členských států (24 z 28) zavedla opatření umožňující provádět nařízení EU o těžbě dřeva a provádějí kontroly hospodářských subjektů, jak to vyžaduje nařízení EU o těžbě dřeva. Komise zahájila řízení pro porušení právních předpisů proti třem členským státům, které neplní své povinnosti, a čtvrtý stát je předmětem jejího vyšetřování.

Komise dále připomíná, že provádění nařízení EU o těžbě dřeva je v prvé řadě povinností členských států a že členské státy měly své zprávy o prvních dvou letech provádění nařízení předložit do 30. dubna 2015. V souladu s článkem 20 nařízení EU o těžbě dřeva podá Komise do 3. prosince 2015 Radě a Parlamentu zprávu o přezkoumání fungování a účinnosti tohoto nařízení.

Doporučení 3

Komise toto doporučení přijímá.

Jak je vysvětleno v odpovědi Komise na bod 26, v minulosti bylo vykonáno mnoho práce na podporu těchto synergií.

Doporučení 4

Komise toto doporučení přijímá.

Přidělování zdrojů jednotlivým zemím bude záviset i na dostupnosti finančních prostředků.

Komise v roce 2014 schválila rozhodnutí o financování nové iniciativy s FAO, která bude poskytovat podpůrné balíčky na posílení správy lesů vybraným zemím, které mají strategický význam v boji proti nezákonné těžbě dřeva, ale nestaly se signatáři dobrovolné dohody o partnerství.

59 (b)

Šest uzavřených dobrovolných dohod o partnerství vstoupilo v platnost na konci let 2009, 2011, 2012, 2013 a 2014. S ohledem na ambice reforem, které z nich vyplývají, složitost celého podniku a na problémy v oblasti správy v partnerských zemích je pochopitelné, že jejich úplné provedení vyžaduje čas a trvalé odhodlání. Komise uznává, že problémy v oblasti provádění byly podceněny.

59 (c)

Viz odpověď Komise na bod 53.

Komise pravidelně informovala členské státy a další zúčastněné strany o pokroku akčního plánu FLEGT. O provádění dobrovolné dohody o partnerství byly předloženy výroční zprávy. První zpráva o pokroku byla předložena v roce 2010. Hodnocení bylo zahájeno na počátku roku 2014 na základě konzultací zahájených v roce 2013.

Doporučení 5

Komise toto doporučení přijímá.

Doporučení 6

Komise toto doporučení přijímá. Průběžné hodnocení akčního plánu FLEGT dokazuje, že Komise si byla vědoma potřeby posoudit současný přístup a plánovala hodnocení již v roce 2013. Na základě výsledků tohoto hodnocení vypracuje Komise návrh pracovního dokumentu útvarů Komise.

QJ-AB-15-011-CS-E    ISSN 1977-5628

Nezákonná těžba a obchod s nezákonně vytěženým dřevem jsou problémem ve většině zalesněných zemí. Tyto nezákonné aktivity poškozují životní prostředí, způsobují ztrátu biodiverzity a mají negativní hospodářské i sociální dopady. Akční plán Evropské unie pro prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT) má za cíl globálně omezit nezákonnou těžbu dřeva v zemích produkujících dřevo podporou správy v oblasti lesnictví a potlačovat dovoz nezákonně vytěženého dřeva do EU. V této zprávě dospěl Účetní dvůr k závěru, že podpora, kterou Komise poskytuje v rámci akčního plánu FLEGT zemím produkujícím dřevo, nebyla dostatečně dobře řízena. Komise sice pojala akční plán FLEGT inovativně, nevypracovala však vhodný pracovní plán s jasnými cíli, milníky a vyhrazeným rozpočtem. Jasně nestanovila priority své pomoci a postupy pro monitorování a podávání zpráv byly neuspokojivé. Hlavní kontrolované projekty nebyly úspěšné a plánované systémy pro vydávání licencí na těžbu dřeva nejsou v žádné z partnerských zemí dosud plně v provozu.