DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tlf. +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)

Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2015

Print | ISBN 978-92-872-3144-4 | ISSN 1831-0796 | doi:10.2865/44725 | QJ-AB-15-015-DA-C
PDF | ISBN 978-92-872-3110-9 | ISSN 1977-5636 | doi:10.2865/049433 | QJ-AB-15-015-DA-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3094-2 | ISSN 1977-5636 | doi:10.2865/12579 | QJ-AB-15-015-DA-E

© Den Europæiske Union, 2015

Eftertryk tilladt med kildeangivelse

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU

Gratis publikationer:

•et eksemplar:
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)

•flere eksemplarer eller plakater/kort:
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).

(*)Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve penge for opkaldet).

Betalingspublikationer:

•via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

DA
2015

nr. 14

Særberetning

AVS-investeringsfaciliteten:
Giver den merværdi?

(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)

Revisionsholdet

Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrørende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller regeloverholdelse, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og offentlige interesse.

Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling III — der ledes af Karel Pinxten, medlem af Revisionsretten — hvis speciale er udgiftsområderne foranstaltninger udadtil. Revisionen blev ledet af Klaus-Heiner Lehne, medlem af Revisionsretten, med støtte fra hans kabinetschef, Michael Weiss, kontorchef Sabine Hiernaux-Fritsch, holdleder Lars Markström, revisor Polina Cherneva og revisor Athanasios Tsamis.

Fra venstre til højre: S. Hiernaux-Fritsch, M. Weiss, K.-H. Lehne, A. Tsamis, L. Markström.

Indhold

Glossar og forkortelser

Resumé

Indledning

Etableringen af investeringsfaciliteten

Merværdien skabt af investeringsfaciliteten

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Bemærkninger

Samlet set stemmer investeringsfacilitetens aktioner overens med andre EU-foranstaltninger inden for udviklingssamarbejdet

Projektundersøgelse og -udvælgelse

Finansieringsordninger

Investeringsfaciliteten giver adgang til langsigtet finansiering og lån i lokal valuta og skaber katalysatoreffekt

Langsigtet finansiering

Finansiering i lokal valuta

Katalysatoreffekt

Konklusioner og anbefalinger

Bilag I | — | Årlige og kumulerede godkendte aktioner, undertegnede kontrakter og foretagne udbetalinger vedrørende investeringsfaciliteten i AVS-landene
Bilag II | — | Opdeling efter finansielt instrument
Bilag III | — | Liste over de projekter, Retten undersøgte

EIB’s svar

Glossar og forkortelser

AVS: Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet

EIB: Den Europæiske Investeringsbank

I henhold til artikel 309 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde har EIB til opgave at bidrage til udviklingen af det indre marked. I henhold til Cotonouaftalen forvalter banken desuden AVS-investeringsfaciliteten.

EU-delegation: EU er repræsenteret af 139 EU-delegationer og -kontorer i hele verden. EU-delegationerne er en del af Europa-Kommissionen og tjener EU’s interesser som helhed.

EUF’erne: De europæiske udviklingsfonde

EUF’erne er hovedinstrumentet for Den Europæiske Unions bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet samt de oversøiske lande og territorier. Partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 for en periode af 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for Den Europæiske Unions forbindelser med disse lande og territorier. Den har fokus på at mindske og med tiden udrydde fattigdom.

OLT: Oversøiske lande og territorier

SMV’er: Små og mellemstore virksomheder

Resumé

I

AVS-investeringsfaciliteten blev oprettet i henhold til Cotonouaftalen for en periode på 20 år og begyndte sit virke i 2003. Den har til formål at støtte investeringer foretaget af private og kommercielt drevne offentlige enheder i alle økonomiske sektorer. Den yder mellem- til langsigtet finansiering gennem forskellige finansielle instrumenter og sigter derved mod at skabe bæredygtige økonomiske, sociale og miljømæssige fordele.

II

Investeringsfaciliteten, som modtager sin kapital fra den 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond, er en risikobærende revolverende fond, som skal være finansielt bæredygtig. Dens samlede kapital er på 3 685 millioner euro. Kapitalindskuddene fra medlemsstaterne betales direkte til Den Europæiske Investeringsbank (EIB), som forvalter faciliteten.

III

Til vores revision brugte vi aktioner, der var underskrevet mellem 2011 og 2014, som grundlag for at vurdere, om investeringsfaciliteten giver merværdi til EU’s udviklingssamarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS). Vi vurderede, om investeringsfacilitetens aktioner stemte overens med anden EU-udviklingsbistand til AVS-landene, og undersøgte, hvor godt det var lykkedes for faciliteten at give adgang til langsigtet finansiering samt lån i lokale valutaer. Endelig vurderede vi, om facilitetens aktioner havde katalysatoreffekt.

IV

Vi konkluderede, at investeringsfaciliteten faktisk giver EU’s udviklingssamarbejde med AVS-landene merværdi.

V

Samlet set stemmer investeringsfacilitetens aktioner overens med EU’s udviklingssamarbejde med AVS-landene. Der er blevet igangsat projekter under effektfinansieringsrammen. Den kontraktlige forpligtelse til at oplyse de endelige støttemodtagere om finansieringen fra EIB/investeringsfaciliteten bliver ikke altid opfyldt, og den faglige bistand er ikke altid målrettet mod små og mellemstore virksomheder (SMV’er).

VI

Investeringsfaciliteten yder langsigtede lån og finansiering i lokal valuta. Den udviser også en positiv katalysatoreffekt.

VII

Sidst i denne beretning fremsætter vi to anbefalinger, som skal øge den merværdi, investeringsfaciliteten skaber.

Indledning

Etableringen af investeringsfaciliteten

01

Investeringsfaciliteten, der blev oprettet i henhold til Cotonouaftalen¹ og associeringsafgørelsen², blev lanceret i 2003 for en periode af 20 år. Den har til formål at støtte investeringer foretaget af private og kommercielt drevne offentlige enheder i alle økonomiske sektorer (tjenesteydelser, energi, telekommunikation, transport mv.). Den yder mellem- til langsigtet finansiering gennem forskellige finansielle instrumenter og sigter derved mod at skabe bæredygtige økonomiske, sociale og miljømæssige fordele.

02

Den Europæiske Investeringsbank (EIB) supplerer facilitetens finansiering med sine egne midler. Figur 1 nedenfor er en oversigt over hovedelementerne i den finansiering, der ydes af investeringsfaciliteten og af EIB over bankens egne midler i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) samt oversøiske lande og territorier (OLT).

Figur 1

Oversigt over finansiering ydet af investeringsfaciliteten og af EIB over bankens egne midler i AVS-lande og OLT

Kilde: Revisionsretten på grundlag af data fra EIB.

03

Medlemsstaterne betaler bidragene til investeringsfaciliteten direkte til EIB. Disse midler tildeles under den 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond (EUF). Investeringsfaciliteten forvaltes af EIB, der handler på EU’s vegne og for EU’s risiko³, og i lighed med EUF’erne uden for EU’s almindelige budget. Investeringsfaciliteten er ikke omfattet af Rettens revision med henblik på den årlige revisionserklæring og er ikke underlagt Europa-Parlamentets dechargeprocedure⁴.

04

Investeringsfaciliteten er en revolverende fond, dvs. at dens indtægter og tilbagebetalingerne til den anvendes til at finansiere dens fortsatte aktioner for at gøre den finansielt bæredygtig. Under den 9., 10. og 11. EUF blev faciliteten udstyret med et samlet budget på 3 685,5 millioner euro. Ved udgangen af 2014 havde medlemsstaterne indbetalt 2 057 millioner euro. Bilag I indeholder yderligere oplysninger om investeringsfacilitetens portefølje i AVS-landene.

05

Under 11. EUF fik investeringsfaciliteten tilført 500 millioner euro, der skulle anvendes som øremærket finansiering, »effektfinansieringsrammen« (IFE), til finansiering af aktioner med større udviklingseffekt.

06

Investerinsfaciliteten er en konto uden for balancen i EIB’s regnskab. Investeringsfacilitetens portefølje voksede fra 2,8 milliarder euro ved udgangen af 2010 til 4,5 milliarder euro ved udgangen af 2014. Tekstboks 1 viser indtægterne i samme periode.

07

Cotonouaftalen fastsætter, at investeringsfaciliteten skal fungere på markedsrelaterede betingelser uden at forvride de lokale markeder eller erstatte private finansieringskilder. Investeringsfaciliteten skal også bestræbe sig på at have en katalysatoreffekt ved at tilskynde til tilvejebringelse af langsigtede lokale midler og tiltrække private investorer og långivere⁵.

Tekstboks 1

Investeringsfacilitetens portefølje og indtægter over årene 2011-2014 (millioner euro)

| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Underskrevne kontrakter (kumuleret) | 3 009,1 | 3 364,1 | 3 835,6 | 4 488,2
Samlede indtægter for året | 78,4 | 45,7 | 10,3 | 31,2

Kilde: EIB.

08

Med hensyn til finansieringsvilkår og -betingelser ligger den væsentligste forskel mellem finansiering over investeringsfaciliteten og finansiering over EIB’s egne midler i kreditrisikoniveauet. Mens EIB’s egne midler er begrænset til lån mod sikkerhed i solide garantier og andre sikringsordninger, kan der ved finansiering over investeringsfaciliteten accepteres et højere risikoniveau. Lån ydet over EIB’s egne midler anvendes især til projekter inden for den offentlige sektor.

09

Investeringsfaciliteten yder navnlig kreditlinjer til finansielle formidlere, risikovillig kapital i form af egenkapitalinvesteringer og finansiering af infrastrukturprojekter (jf. bilag II).

Merværdien skabt af investeringsfaciliteten

10

EIB peger på tre særlige måder, investeringsfaciliteten kan skabe merværdi på⁶:

a)ved at give bistandsmodtagerne i AVS-landene adgang til langsigtet finansiering

b)ved at yde finansiering i lokal valuta

c)ved at forbedre bistandsmodtagernes troværdighed og ved at mobilisere andre finansielle ressourcer, så der opstår katalysatoreffekt.

1AVS-EF-partnerskabsaftalen (Cotonouaftalen) (EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3).

2Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab (EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1).

3Artikel 51 i Rådets forordning (EU) 2015/323 af 2. marts 2015 om finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond (finansforordningen) (EUT L 58 af 3.3.2015, s. 17).

4Alligevel fremsatte Parlamentet en række anbefalinger vedrørende investeringsfaciliteten i sin afgørelse af 29. april 2015 om decharge for 2013: EU’s almindelige budget — 8., 9. og 10. EUF, P8_TA-PROV(2015)0120, punkt 53-63.

5Jf. for nærmere oplysninger artikel 3, stk. 1, litra a) og b), i bilag II til Cotonouaftalen.

62014 Annual report on EIB activity in Africa, the Caribbean and Pacific, and the overseas territories, s. 17 (http://www.eib.org/infocentre/publications/all/investment-facility-annual-report-2014.htm?lang=en).

Revisionens omfang og revisionsmetoden

11

Vi vurderede, om investeringsfaciliteten skabte merværdi til EU’s udviklingssamarbejde med AVS-landene og fokuserede navnlig på følgende to spørgsmål:

a)Stemmer investeringsfacilitetens aktioner overens med andre EU-foranstaltninger inden for udviklingssamarbejdet til fordel for AVS-landene?

b)Giver investeringsfaciliteten adgang til langsigtet finansiering og lån i lokal valuta og skaber den katalysatoreffekt?

12

Dette var en kort og koncentreret revision — den første revision, Retten har udført på dette særlige område — der blev udført mellem januar og maj 2015. Den omfattede dem af investeringsfacilitetens aktioner i AVS-landene, der blev undertegnet mellem 2011 og 2014. Aktioner finansieret over EIB’s egne midler blev ikke medtaget, fordi de ligger uden for Rettens mandat. Finansiering ydet til OLT blev heller ikke medtaget, fordi de pågældende beløb var meget beskedne. Revisionen omfattede ikke en vurdering af resultaterne og udfaldene, og der drages derfor ingen konklusion om AVS-investeringsfacilitetens effektivitet.

13

Vores revision bestod af en analytisk gennemgang, samtaler med ansatte i EIB og Kommissionen og en grundig undersøgelse af en stikprøve af aktioner. Der blev aflagt ét revisionsbesøg — i Kenya og Uganda. Stikprøven, der omfattede en række finansieringsinstrumenter og sektorer, bestod af 20 aktioner, der modtog finansiering fra investeringsfaciliteten (jf. bilag III). Stikprøven repræsenterede 35 % af det samlede antal kontrakter, investeringsfaciliteten havde undertegnet med støttemodtagere i AVS-lande mellem 2011 og 2014.

Bemærkninger

Samlet set stemmer investeringsfacilitetens aktioner overens med andre EU-foranstaltninger inden for udviklingssamarbejdet

14

Vi undersøgte, om investeringsfacilitetens aktioner stemte overens med andre EU-foranstaltninger inden for udviklingssamarbejdet til fordel for AVS-lande. Det indebar, at vi undersøgte udvælgelsesprocedurerne og finansieringsordningerne. Det er vores opfattelse, at de 20 gennemgåede aktioner stemte overens med EU’s udviklingspolitik, som den er beskrevet i brede træk i Cotonouaftalen.

15

Effektfinansieringsrammen gør det muligt for investeringsfaciliteten at støtte projekter, der er forbundet med en højere risiko, men samtidig tegner til at få større udviklingseffekt. Effektfinansieringsrammen har et enormt potentiale til yderligere at øge overensstemmelsen med andre af EU’s foranstaltninger inden for udviklingssamarbejdet, fordi den fokuserer på projekter, der har en stærk udviklingseffekt med hensyn til det overordnede mål, bekæmpelse af fattigdom. I april 2014 blev der truffet afgørelse om, hvilke finansielle instrumenter der skulle anvendes, og to projekter blev godkendt inden udgangen af 2014.

Projektundersøgelse og -udvælgelse

16

EIB koordinerer projektundersøgelse og -udvælgelse i hovedsædet i Luxembourg. Banken benytter sig af sine repræsentanter i AVS-landene efter høring af EU’s delegationer i de pågældende lande. En nylig politisk beslutning om at øge EIB’s tilstedeværelse i AVS-landene og flytte EIB’s lokale kontorer ind i EU-delegationernes lokaler burde bidrage til at forbedre samordningen mellem EIB og Kommissionen yderligere.

17

EIB udarbejder finansieringsforslag, som omfatter en beskrivelse af projektet og dets overensstemmelse med EU’s relevante landestrategi eller regionale støttestrategi. Når et finansieringsforslag forelægges for Investeringsfacilitetsudvalget⁷, anmodes Kommissionen om at afgive en udtalelse om forslagets overensstemmelse med EU’s udviklingspolitik. Når først Investeringsfacilitetsudvalget har godkendt forslaget, forelægges det for EIB’s bestyrelse, som træffer den endelige finansieringsafgørelse.

18

Kommissionen havde afgivet en positiv udtalelse om alle de 20 aktioner, vi gennemgik. I de tilfælde, hvor Kommissionen havde fremsat bemærkninger, var disse blevet behandlet på det relevante møde i Investeringsfacilitetsudvalget.

Finansieringsordninger

Kreditlinjer

19

Kreditlinjer til finansielle formidlere er investeringsfacilitetens vigtigste instrument til at afhjælpe finansieringsbehovene i små og mellemstore virksomheder (SMV’er) i AVS-landene. Anvendelse af finansielle formidlere til at »videreudlåne« midlerne til SMV’er gør det potentielt muligt omkostningseffektivt at nå ud til mange flere SMV’er, end man ville kunne via direkte EIB-långivning. Samarbejdet med de finansielle formidlere giver investeringsfaciliteten adgang til oplysninger om vigtige økonomiske udviklinger i den private sektor.

20

EIB arbejder med finansielle formidlere, der er udvalgt efter nøje due diligence-undersøgelser af deres hidtidige resultater, fremtidige strategi og fokus på långivning til en bred vifte af SMV’er. Der er to fordele ved investeringsfacilitetens anvendelse af finansielle formidlere: a) Faciliteten yder de finansielle formidlere sikker langsigtet finansiering og udvikler derved den lokale finansielle sektor, og b) faciliteten stimulerer de finansielle formidleres videreudlån til SMV’er.

21

Som led i sine støtteberettigelseskontroller af, at kreditlinjerne anvendes korrekt, har EIB etableret en »tildelingsprocedure«, hvormed EIB godkender de endelige modtagere, før en kreditlinje udbetales til den finansielle formidler⁸. Efter denne procedure skal den finansielle formidler oplyse om EIB/investeringsfaciliteten i de aftaler om videreudlån, der indgås med de enkelte endelige støttemodtagere, og rapportere til EIB om anvendelsen af kreditlinjen.

22

Tildelingsproceduren er nyttig til kontrol af de endelige støttemodtageres støtteberettigelse, men anvendes ikke af mange andre udviklingsfinansieringsinstitutioner. Vi konstaterede, at tildelingsproceduren fungerede efter hensigten i forbindelse med projekterne i stikprøven i Uganda, men ikke i Kenya for så vidt angår forpligtelsen til at identificere EIB/investeringsfaciliteten (jf. tekstboks 2).

Tekstboks 2

De finansielle formidleres anvendelse af finansiering over investeringsfaciliteten

Ingen af de tre banker, vi besøgte i Kenya, havde oplyst om finansieringen over investeringsfaciliteten i deres aftaler om viderelångivning med SMV’er. I den henseende opfyldte de finansielle formidlere ikke deres forpligtelse i henhold til kontrakten, og de endelige støttemodtagere fik ikke oplysning om, at investeringsfaciliteten var finansieringskilden.

23

Mange kreditlinjer til finansielle formidlere suppleres med forskellige former for faglig bistand⁹. Det var meningen, at de endelige støttemodtagere også skulle modtage faglig bistand i form af ledelseskurser og projektudvikling, men for så vidt angår de reviderede kreditlinjer konstaterede vi, at de finansielle formidlere ikke havde oplyst SMV’erne om muligheden for at modtage sådan faglig bistand.

Egenkapitalinvesteringer

24

Cotonouaftalen giver mulighed for at levere risikovillig kapital gennem erhvervelse af kapitalandele, som normalt skal være i form af ikkekontrollerende mindretalsposter¹⁰. Kapitalandelene giver SMV’erne vækstkapital til fremme af finansiel inklusion, jobskabelse og iværksætteri. For så vidt angår egenkapitalinvesteringer har EIB en eksponeringsgrænse på 20 % af kapitalindskuddet. Ved udgangen af 2014 var investeringsfacilitetens kapitalandel 13 % af kapitalindskuddet.

25

Investeringsfaciliteten foretager egenkapitalinvesteringer både direkte — ved at erhverve andele i virksomheder — og indirekte gennem private equity-fonde (jf. eksemplet i tekstboks 3). Egenkapitalinvesteringer kræver mere aktiv forvaltning fra EIB’s side end lån. EIB er typisk repræsenteret i fondens rådgivende udvalg, hvor den kan sikre konsistens med de valgte strategier og tilpasning til EU’s udviklingspolitik. Private equity-fonde forfølger også målsætninger med hensyn til social effekt (jf. eksemplet i tekstboks 8 — Mikrofinansieringsfonde).

Tekstboks 3

Eksempel på investering gennem en private equity-fond

Investeringsfaciliteten har indgået aftale om at investere 10 millioner euro i en private equity-fond, der er oprettet til at investere i mellemstore virksomheder i østafrikanske lande. EIB er repræsenteret i fondens rådgivende udvalg. Investeringsstrategien er at opnå strategiske minoritetsinteresser i mellemstore virksomheder med udsigt til stærk vækst. Det er hensigten at investere i op til 14 forskellige selskaber med en ihændehaverperiode på 4-6 år. Der fokuseres på forbrugsvarer, detailhandel, finansielle tjenesteydelser, telekommunikation og fabrikation.

Fondens første investering var en andel i et virksomhedskøb af Tanzanias førende producent af produkter til personlig pleje. Virksomhedskøbet blev foretaget i et konsortium med en stor international bank og et andet private equity-selskab.

Direkte investering i infrastrukturprojekter

26

I mange AVS-lande er der en reel mangel på basal infrastruktur. Investeringsfaciliteten støtter infrastrukturprojekter for elforsyning og -produktion, telekommunikation, vandforsyning og kloakering samt transport, sundhed og uddannelse. Det har været et særligt fokus på projekter for vedvarende energi og klimaændringer. Infrastrukturprojekter kan skabe bæredygtig vækst og beskæftigelse samt forbedre den regionale integration.

27

Vi konstaterede, at samtlige reviderede infrastrukturprojekter var i overensstemmelse med andre EU-foranstaltninger til fordel for udviklingssamarbejde (jf. eksemplet i tekstboks 4).

Investeringsfaciliteten giver adgang til langsigtet finansiering og lån i lokal valuta og skaber katalysatoreffekt

28

Vi undersøgte, om investeringsfacilitetens aktioner gav den forventede merværdi. I dag er markedsforholdene anderledes, men i investeringsfacilitetens første år var EIB en af de få aktører på markedet, der ydede den private sektor langsigtet finansiering i lokale valutaer. Faciliteten havde også en katalysatoreffekt, i og med at den tiltrak supplerende finansiering.

Tekstboks 4

Eksempel på et infrastrukturprojekt

Investeringsfaciliteten investerede 30 millioner euro i Kribis gasfyrede kraftværk, et 216 MW naturgasfyret termisk kraftværk i Cameroun. Kraftværket, hvortil de samlede projektomkostninger er 253 millioner euro, er landets første af sin art og kommer til at levere elektricitet til over 160 000 husholdninger, den lokale industri og små virksomheder. Målet for projektet er at dække den voksende indenlandske efterspørgsel efter elektricitet samt gavne handelen, jobskabelse og økonomisk vækst.

Langsigtet finansiering

29

I alle sektorer er investeringer normalt mere bæredygtige, hvis de omfatter langsigtet finansiering. Når langsigtet finansiering ydes i form af kreditlinjer til finansielle formidlere, giver den bankerne mulighed for supplerende sikker finansiering. Det er nyttigt i forbindelse med bankernes videreudlån til SMV’er med behov for finansiering. I den reviderede stikprøve var den gennemsnitlige løbetid for lån til finansielle formidlere ni år.

30

EIB er ikke enestående i denne henseende, da de fleste andre udviklingsfinansieringsinstitutioner også yder langsigtet finansiering. Investeringsfaciliteten har imidlertid øget sin långivning til kreditlinjer væsentligt i de seneste år. Ved udgangen af 2014 tegnede kreditlinjerne sig for 28 % af investeringsfacilitetens portefølje mod 14 % ved udgangen af 2010. Den øgede andel afspejler den fortsatte betydning af den langsigtede finansiering, som investeringsfaciliteten tilbyder (jf. tekstboks 5).

Tekstboks 5

Investeringsfacilitetens kreditlinjer 2011-2014 (millioner euro)

Land/region | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | I alt
Botswana |  |  |  | 20,00 | 20,00
Den Dominikanske Republik | 15,50 |  | 1,00 |  | 16,50
Ghana | 8,00 |  | 20,00 | 20,00 | 48,00
Haiti | 8,00 |  |  |  | 8,00
Kenya | 13,50 | 76,50 |  | 50,00 | 140,00
Malawi |  |  | 15,00 |  | 15,00
Mozambique |  |  |  | 5,00 | 5,00
Nigeria |  | 100,17 | 120,00 | 50,00 | 270,17
Regionalt — Afrika |  |  |  | 80,11 | 80,11
Regionalt — Vestindien | 50,00 |  |  |  | 50,00
Regionalt — Østafrika | 4,00 | 60,00 | 114,00 | 152,00 | 330,00
Regionalt — det sydlige Afrika |  |  |  | 25,50 | 25,50
Regionalt — Vestafrika | 10,00 |  |  |  | 10,00
Rwanda | 8,00 |  |  |  | 8,00
Seychellerne |  | 5,00 |  |  | 5,00
Zambia |  |  |  | 25,00 | 25,00
I alt | 177,00 | 241,67 | 270,00 | 427,61 | 1 056,28

Kilde: EIB.

Finansiering i lokal valuta

31

Når det er muligt og hensigtsmæssigt, opfordres EIB til at yde lån i lokal valuta for ikke at påføre den endelige støttemodtager en kursrisiko¹¹. EIB’s interne politik for kreditrisiko begrænser långivningen i lokal valuta til 20 % af investeringsfacilitetens samlede indskudskapital. I perioden 2011-2014 var finansieringen i lokal valuta — udtrykt både i årlig mængde og i andelen af investeringsfacilitetens samlede portefølje — højere end nogen sinde før. Ved udgangen af 2014 var det beløb, der var udlånt i lokal valuta, 18,1 % af investeringsfacilitetens samlede kapitalindskud.

32

Långivning i lokal valuta er et interessant instrument til at øge investeringsfacilitetens udviklingseffekt. Det er et initiativ, som mange finansielle formidlere i AVS-landene har hilst velkommen (jf. eksemplet i tekstboks 6).

33

Også andre udviklingsfinansieringsinstitutioner yder finansiering i lokal valuta, og nogle finansielle formidlere er i stand til selv at forvalte kursrisikoen. Alligevel er der stadig stor efterspørgsel efter lån i lokal valuta, og EIB spiller en vigtig rolle for opfyldelsen af denne efterspørgsel.

Tekstboks 6

Mikrofinansiering i Haiti

Der blev åbnet en kreditlinje for en mikrofinansieringsinstitution i Haiti for at sætte den i stand til at udvide sin portefølje i forbindelse med genopbygningen efter jordskælvet. Målgruppen er individuelle virksomhedsejere og meget små virksomheder i landdistrikter, som hovedsagelig er beskæftiget med handel, håndværk og tjenesteydelser. Det beløb, investeringsfaciliteten ydede, som svarede til 3 millioner euro, blev udbetalt i lokal valuta (haitiske gourdes). Kursrisikoen oppebæres fuldt ud af investeringsfaciliteten. Initiativet giver små lokale virksomheder adgang til finansiering.

Katalysatoreffekt

34

I henhold til Cotonouaftalen bør investeringsfacilitetens aktioner have en katalysatoreffekt ved at tilskynde til tilvejebringelse af langfristede lokale midler og tiltrække udenlandske private investorer og långivere til projekter i AVS-staterne¹².

35

En enkel metode til at angive katalysatoreffekten er at beregne gearingsgrader ved at dividere det samlede beløb for investeringer i projekter med det samlede beløb ydet af investeringsfaciliteten. I henhold til oplysninger, der stammer fra samtaler med finansielle formidlere og endelige støttemodtagere, har den reviderede stikprøve på 20 af investeringsfacilitetens projekter følgende gearingsgrader (jf. tekstboks 7).

Tekstboks 7

Gearingsgrad

Finansielt instrument | Gearing | Bemærkninger
Infrastrukturprojekter og direkte lån | 4,6 | Projektets samlede omkostninger delt med beløbet for investeringsfacilitetens forpligtelse
Kreditlinjer | 3,2 | Investeringsfaciliteten finansierer op til 50 % af de samlede projektomkostninger
Egenkapitalandele | 7,1 | Samlet beløb for egenkapital divideret med beløbet for investeringsfacilitetens forpligtelse

Kilde: Revisionsretten.

36

Det er nogle gange vanskeligt at vurdere investeringsfacilitetens effekt med hensyn til at mobilisere supplerende midler. Målingen afhænger af, om investeringsfaciliteten anses for at være »gået med« (en anden udviklingsfinansieringsinstitution anmodede EIB om at deltage i et projekt) eller for at have »været initiativtager« (EIB satte projektet i gang).

37

Katalysatoreffekt anses imidlertid for at være et bredere begreb end blot løftestangseffekt. Den merværdi, investeringsfaciliteten giver, ligger også i den større troværdighed, som EIB’s engagement giver. Større troværdighed giver andre långivere og donorer tillid og gør det attraktivt for dem at deltage i specifikke projekter (jf. eksemplerne i tekstboks 8).

Tekstboks 8

Projekter med en stærk katalysatoreffekt

Lake Turkana-vindmølleparken

Investeringsfaciliteten deltager i finansieringen af Lake Turkana-vindmølleparkprojektet til 623 millioner euro, som er en af de største private enkeltinvesteringer, der nogen sinde er foretaget i Kenya, og den største vindmøllepark i Afrika syd for Sahara. Finansieringen fra investeringsfaciliteten er 150 millioner euro. Det er et projekt, hvor investeringsfaciliteten har vist en stærk katalysatoreffekt: EIB’s engagement har været afgørende med hensyn til at tilskynde andre investorer til at deltage.

Mikrofinansieringsfond

Investeringsfaciliteten investerede 5 millioner euro i en mikrofinansieringsfond, der var målrettet mod mikrofinansieringsinstitutioner og små producenter, der er aktive inden for fairtrade i hele Afrika. Den samlede rejste kapital var 22 millioner euro. Fonden blev oprindelig startet af tre ikkestatslige organisationer. Uden støtte fra investeringsfaciliteten ville dette projekt sandsynligvis ikke være blevet til noget.

7Investeringsfacilitetsudvalget blev oprettet ved artikel 13 i Rådets forordning (EF) nr. 617/2007 af 14. maj 2007 om gennemførelsen af 10. Europæiske Udviklingsfond under AVS-EF-partnerskabsaftalen (EUT L 152 af 13.6.2007, s. 1). Udvalget består af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen, sidstnævnte uden stemmeret.

8»Tildelingsproceduren« anvendes ikke på mikrofinansiering, hvor de finansielle formidlere giver EIB en samlet tildelingsliste.

9F.eks. risikovurderinger, due diligence, ledelseskurser og projektudvikling.

10Artikel 2 i bilag II til Cotonouaftalen.

11Artikel 5, litra c), i bilag II til Cotonouaftalen.

12Artikel 3, stk. 1, litra b), i bilag II til Cotonouaftalen.

Konklusioner og anbefalinger

38

På grundlag af den udførte revision konkluderer vi, at investeringsfaciliteten tilfører EU’s udviklingssamarbejde med AVS-landene merværdi. Faciliteten er i overensstemmelse med EU’s udviklingssamarbejde med AVS-landene, giver adgang til langsigtet finansiering og lån i lokal valuta samt skaber en katalysatoreffekt.

39

Investeringsfacilitetens overensstemmelse med andre områder af EU’s udviklingssamarbejde med AVS-landene er blevet styrket yderligere, siden EIB igennem »effektfinansieringsrammen« begyndte at påtage sig projekter, der indebar en højere risiko (jf. punkt 15).

40

I Kenya konstaterede vi, at de finansielle formidlere ikke fuldt ud opfyldte synlighedskravet om at oplyse om investeringsfaciliteten i deres aftaler om videreudlån med SMV’erne (jf. punkt 21-22).

Anbefaling 1
Systematisk oplysning om investeringsfaciliteten i aftalerne om videreudlån

EIB bør sikre, at de finansielle formidlere medtager en henvisning til investeringsfaciliteten i deres kontrakter om videreudlån, så de endelige støttemodtagere får oplysning om finansieringskilden.

41

Den faglige bistand, der blev ydet som supplement til kreditlinjerne, var ikke tilstrækkelig målrettet mod de endelige støttemodtagere (jf. punkt 23).

Anbefaling 2
Forslag om faglig bistand som supplement til kreditlinjer

Med henblik på at styrke udviklingseffekten i SMV’erne bør EIB sammen med de finansielle formidlere sikre, at de endelige støttemodtagere fuldt ud er i stand til at udnytte den faglige bistand.

42

Investeringsfaciliteten spiller en væsentlig rolle, idet den giver adgang til langsigtet finansiering og lån i lokal valuta. Den har også udvist en positiv katalysatoreffekt (jf. punkt 28-37).

Vedtaget af Afdeling III, der ledes af Karel PINXTEN, medlem af Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 22. september 2015.

På Revisionsrettens vegne

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Formand

Bilag

Bilag I

Årlige og kumulerede godkendte aktioner, undertegnede kontrakter og foretagne udbetalinger vedrørende investeringsfaciliteten i AVS-landene

(millioner euro)

| 2003-2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | I alt
Godkendte aktioner | 3 396,3 | 429,6 | 617,0 | 818,0 | 443,6 | 5 704,6
Undertegnede kontrakter | 2 816,1 | 193,0 | 355,0 | 471,5 | 652,6 | 4 488,2
Udbetalinger | 1 401,4 | 305,5 | 315,1 | 277,2 | 290,5 | 2 589,7

Kilde: EIB.

Bilag II

Opdeling efter finansielt instrument
Beløb vedtaget mellem 2011 og 2014

Kilde: EIB.

Bilag III

Liste over de projekter, Retten undersøgte (millioner euro)

Nr. | Land | Kontraktnavn | Vedtaget beløb fra investeringsfaciliteten | Samlet projektbeløb¹ | År for undertegnelsen | Sektor/Instrument
1 | Cameroun | Kribi gas-fired power plant | 29,5 | 260 | 2012 | INFRA (Energi)
2 | Haiti | ACME Haiti local currency loan | 3,0 | 6 | 2011 | Kreditlinje
3 | Kenya | Lake Turkana Wind Power | 150,0 | 623 | 2014 | INFRA (Energi)
4 | Kenya | Family Bank PEFF | 10,0 | 20 | 2013 | Kreditlinje
5 | Kenya | Housing finance | 20,0 | 50 | 2012 | Kreditlinje
6 | Kenya | Family Bank microfinance facility | 10,0 | 20 | 2013 | Kreditlinje
7 | Kenya | Shelter Afrique | 15,0 | 38 | 2013 | Byudvikling
8 | Malawi | Malawi credit line | 15,0 | 30 | 2013 | Kreditlinje
9 | Mauritius | Mauritius Airport Hotel | 8,0 | 21 | 2012 | Turisme
10 | Nigeria | Access Bank | 50,0 | 125 | 2012 | Kreditlinje
11 | Regionalt — Afrika | ADENA Fund | 12,0 | 100 | 2011 | Egenkapitalandele
12 a) | Regionalt — Afrika | EDFI/EFP-Proparco | Del af en 100 millioner euro forpligtelse til EDFI-EFP | 75 | 2013 | Lån
12 b) | Kenya | EDFI/EFP-FMO | 45 | Kreditlinje
13 | Regionalt — Afrika | Catalyst Fund | 8,93 | 125 | 2011 | Egenkapitalandele
14 | Regionalt — Afrika | Convergence ICT Fund | 19,25 | 145 | 2012 | Egenkapitalandele
15 | AVS-regionalt | FEFISOL | 5,0 | 22 | 2011 | Egenkapitalandele
16 | Regionalt — Afrika | PTA Bank | 80,0 | 160 | 2014 | Kreditlinje
17 | Tanzania | NMB — PEFF | 50,0 | 107 | 2013 | Kreditlinje
18 | Tanzania | NMB — Microfinance | 20,0 | 88 | 2013 | Kreditlinje
19 | Uganda | Crane Bank | 28,0 | 56 | 2014 | Kreditlinje
20 | Uganda | EADB | 25,0 | 50 | 2012 | Kreditlinje

1Beløb, der var indgået forpligtelser for på tidspunktet for revisionen

EIB’s svar

Resumé

Den Europæiske Investeringsbank ser positivt på Den Europæiske Revisionsrets endelige rapport »The ACP Investment Facility (ACP IF) — does it provide added value?«. Revisionen har gjort det muligt at evaluere et repræsentativt udsnit af projekter, der finansieres af Investeringsfaciliteten. Revisionen har taget udgangspunkt i projekternes sammenhæng og relevans i forhold til de udviklingsmål, der er defineret af Den Europæiske Union i bl.a. Cotonouaftalen. Det er vores synspunkt, at alle de konklusioner og henstillinger, som er vedtaget af Rettens 3. afdeling, er acceptable.

Bemærkninger

Finansieringsordninger

26

Det er korrekt, at Investeringsfaciliteten finansierer basisinfrastrukturprojekter i snæver forstand (navnlig private) inden for sektorerne energi, transport, telekommunikation og vand. Indsatsen på uddannelses- og sundhedsområdet finder på nuværende tidspunkt i højere grad sted ved finansiel formidling (enten via kreditlinjer eller ved deltagelse i investeringsforeninger), navnlig gennem den effektfinansieringsramme, som blev indført i 2014. Målet er at øge adgangen til sundhed og uddannelse, navnlig for de mest sårbare befolkningsgrupper, bl.a. ved at støtte udviklingen af private selskabers tilbud. Vi påtænker dog at deltage mere direkte i støtten til basisinfrastruktur inden for begge disse sektorer, nærmere bestemt ved brug af »blanding« i vores aktiviteter.

Konklusioner og anbefalinger

Anbefaling 1

Det er allerede på nuværende tidspunkt et vilkår i alle vores aftaler om finansiel formidling, at der systematisk skal henvises til finansieringskilden i låneaftalerne mellem finansielle formidlere og de endelige modtagere. Vi forpligter os til at udvise endnu mere omhu ved kontrollen af den effektive overholdelse af dette vilkår. Efter revisionen har vi allerede anmodet vores kenyanske samarbejdspartnere¹ om at sikre en effektiv gennemførelse af dette kontraktvilkår og vil fremover være særlig opmærksomme på dette aspekt, der har stor betydning for synligheden af Den Europæiske Unions indsats inden for rammerne af Cotonouaftalen.

Anbefaling 2

Mens en stor del af den tekniske bistand har til formål at forbedre de lokale finansielle institutioners kapacitet (navnlig forretningsbanker og mikrofinansieringsinstitutioner) med henblik på moderniseringen af hele den finansielle sektor i AVS-landene, henvender de tekniske bistandsprogrammer sig i mindre udstrækning til de endelige modtagere, de erhvervsdrivende, for at bidrage til at gøre flere SMV-investeringsprojekter egnede til bankfinansiering. På det seneste er vores indsats, hvad angår teknisk bistand, også begyndt at henvende sig direkte til virksomhederne. Det skal i øvrigt bemærkes, at EIB inden for rammerne af 11. EUF påtænker at udvide samarbejdet med Europa-Kommissionen, især inden for forretninger, der finansieres ved »blanding«, i forbindelse med udviklingen af den private sektor. Dette gør det muligt at øge omfanget og formerne for teknisk bistand, som tilbydes de endelige modtagere af midler fra Investeringsfaciliteten. Der er drøftelser i gang om visse konkrete måder at gøre dette på.

1Projektet SHELTER-AFRIQUE COMMUNITY DEVELOPMENT.

QJ-AB-15-015-DA-E    ISSN 1977-5636

AVS-investeringsfaciliteten, som EIB forvalter, er en risikobærende revolverende fond, der støtter investeringer foretaget af private og kommercielt drevne offentlige enheder i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet. Den yder mellem- til langsigtet finansiering gennem forskellige finansielle instrumenter og sigter derved mod at skabe bæredygtige økonomiske, sociale og miljømæssige fordele.
Retten konkluderer, at investeringsfaciliteten giver merværdi, og at dens aktioner samlet set stemmer overens med EU’s udviklingssamarbejde med AVS-landene. Den kontraktlige forpligtelse til at oplyse de endelige støttemodtagere om finansieringen fra EIB/investeringsfaciliteten bliver dog ikke altid opfyldt, og den faglige bistand er ikke altid målrettet mod små og mellemstore virksomheder.