EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

P. +352 4398-1

Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).

Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015

Print | ISBN 978-92-872-3153-6 | ISSN 1831-0958 | doi:10.2865/770357 | QJ-AB-15-015-FI-C
PDF | ISBN 978-92-872-3159-8 | ISSN 1977-5792 | doi:10.2865/57736 | QJ-AB-15-015-FI-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3095-9 | ISSN 1977-5792 | doi:10.2865/8518 | QJ-AB-15-015-FI-E

© Euroopan unioni, 2015

Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?

Maksuttomat julkaisut:

•yksi kappale:
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)

•enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm),
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm)
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).

(*)Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit tai hotellit voivat periä puheluista maksun.

Maksulliset julkaisut:

•EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)

FI
2015

nro 14

Erityiskertomus

AKT-maiden
investointikehys:
saadaanko sen avulla
lisäarvoa?

(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

Tarkastustiimi

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnollisilla aloilla toimitettujen tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.

Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti III tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jäsen Karel Pinxten. Jaosto on erikoistunut ulkoisten toimien menoaloihin. Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Klaus-Heiner Lehnen johdolla, ja siihen osallistuivat hänen kabinettipäällikkönsä Michael Weiss, yksikönpäällikkö Sabine Hiernaux-Fritsch, tiiminvetäjä Lars Markström ja tarkastajat Polina Cherneva ja Athanasios Tsamis.

Vasemmalta oikealle: S. Hiernaux-Fritsch, M. Weiss, K.-H. Lehne, A. Tsamis ja L. Markström.

Sisällys

Sanasto ja lyhenteet

Tiivistelmä

Johdanto

Investointikehyksen perustaminen

Investointikehyksen avulla saatu lisäarvo

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

Huomautukset

Ovatko investointikehyksen toimet kokonaisuutena tarkasteltuna johdonmukaisia EU:n muihin kehitysyhteistyötoimenpiteisiin nähden?

Hankkeiden etsintä ja valinta

Rahoitusjärjestelyt

Investointikehys tarjoaa mahdollisuuden pitkän aikavälin rahoitukseen ja lainoihin paikallisessa valuutassa; lisäksi se tuottaa katalyyttisen vaikutuksen

Pitkän aikavälin rahoitus

Rahoitus paikallisessa valuutassa

Katalyyttinen vaikutus

Johtopäätökset ja suositukset

Liite I | — | Vuotuiset ja kumulatiiviset investointikehyksen osalta hyväksytyt toimet, allekirjoitetut sopimukset ja suoritetut maksut AKT-maissa
Liite II | — | Määrät rahoitusvälineittäin
Liite III | — | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat hankkeet

EIP:n vastaukset

Sanasto ja lyhenteet

AKT: Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmä

EKR:t: Euroopan kehitysrahastot

EKR:t ovat pääasiallinen rahoitusväline, jonka avulla Euroopan unioni tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. Euroopan unionin suhteet AKT-valtioihin sekä merentakaisiin maihin ja alueisiin perustuvat Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 tehtyyn kumppanuussopimukseen (”Cotonoun sopimus”), joka kattaa 20 vuoden ajanjakson. Sopimuksen tavoitteena on vähentää köyhyyttä ja lopulta poistaa se.

EIP: Euroopan investointipankki

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 309 artiklan mukaan EIP:n tehtävänä on edistää sisämarkkinoiden kehittymistä. Lisäksi pankki hallinnoi AKT-investointikehystä Cotonoun sopimuksen nojalla.

EU:n edustusto: EU:lla on 139 edustustoa ja toimistoa eri puolilla maailmaa. EU:n edustustot ovat osa Euroopan komissiota ja ne palvelevat EU:n etuja kokonaisuudessaan.

MMA: Merentakaiset maat ja alueet

Pk-yritykset: Pienet ja keskisuuret yritykset

Tiivistelmä

I

AKT-investointikehys perustettiin Cotonoun sopimuksella ja se aloitti toimintansa vuonna 2003. Toiminta kattaa 20 vuoden ajanjakson. Investointikehyksen tavoitteena on tukea yksityissektorin ja kaupallisesti johdettujen julkisen sektorin toimijoiden investointeja kaikilla talouden osa-alueilla. Sen avulla annetaan keskipitkän ja pitkän aikavälin rahoitusta erilaisten rahoitusvälineiden kautta, tavoitteena tuoda AKT-maille kestäviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä etuja.

II

Investointikehyksen pääoma on peräisin yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta. Se on riskinkantokykyinen uudistuva rahasto, jonka on määrä olla rahoituksen kannalta kestävä. Investointikehyksen varojen kokonaismäärä on 3 685 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioiden suorittamat pääomanlisäykset maksetaan suoraan Euroopan investointipankille (EIP), joka hallinnoi investointikehystä.

III

Tilintarkastustuomioistuin käytti tarkastuksessaan vuosina 2011–2014 allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyviä toimia arvioidessaan, toiko investointikehys lisäarvoa EU:n kehitysyhteistyöhön Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) kanssa. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, olivatko investointikehyksen toimet johdonmukaisia EU:n muuhun AKT-maille antamaan kehitysapuun nähden. Lisäksi arvioitiin, kuinka hyvin kehyksen avulla onnistuttiin tarjoamaan mahdollisuus pitkän aikavälin rahoitukseen ja lainoihin kansallisessa valuutassa. Tilintarkastustuomioistuin arvioi myös, oliko investointikehyksen toimilla katalyyttinen vaikutus.

IV

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että investointikehys tuottaa lisäarvoa EU:n kehitysyhteistyöhön AKT-maiden kanssa.

V

Investointikehyksen toimet ovat kokonaisuutena tarkasteltuna johdonmukaisia AKT-maiden kanssa toteutettavaan EU:n kehitysyhteistyöhön nähden. Hankkeita on käynnistetty vaikuttavan rahoituksen välineen puitteissa. Sopimusvelvoitetta, jonka mukaan lopullisille edunsaajille on tiedotettava EIP:n/investointikehyksen antamasta rahoituksesta, ei aina noudateta ja tekninen apu ei aina kohdennu pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin).

VI

Investointikehys tarjoaa pitkäaikaisia lainoja ja rahoitusta paikallisessa valuutassa. Myös niiden osalta saatiin näyttöä myönteisestä katalyyttisestä vaikutuksesta.

VII

Tilintarkastustuomioistuin esittää tämän kertomuksen lopussa kaksi suositusta, joiden avulla voitaisiin lisätä investointikehyksen tuottamaa lisäarvoa.

Johdanto

Investointikehyksen perustaminen

01

Investointikehys perustettiin Cotonoun sopimuksella¹ sekä merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta tehdyllä päätöksellä². Se käynnistettiin 20 vuoden ajanjaksoksi vuonna 2003. Investointikehyksen tavoitteena on tukea yksityissektorin ja kaupallisesti johdettujen julkisen sektorin toimijoiden investointeja kaikilla talouden osa-alueilla (palvelut, energia, televiestintä, liikenne jne.). Sen avulla annetaan keskipitkän ja pitkän aikavälin rahoitusta erilaisten rahoitusvälineiden kautta, tavoitteena tuoda AKT-maille kestäviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä etuja.

02

Euroopan investointipankki (EIP) täydentää investointikehyksen rahoitusta omilla varoillaan. Kaaviossa 1 esitetään yleiskatsaus pääasiallisista tekijöistä, joista investointikehyksen sekä EIP:n omista varoistaan maksama rahoitus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän valtioille ja merentakaisille maille ja alueille koostuu.

Kaavio 1

Yleiskatsaus rahoituksesta, jonka investointikehys ja EIP omista varoistaan ovat antaneet AKT-maille ja MMA:ille

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EIP:n toimittamien tietojen perusteella.

03

Jäsenvaltiot maksavat investointikehyksen rahoitusosuutensa suoraan EIP:lle. Nämä varat jaetaan yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston (EKR) kautta. Investointikehystä hallinnoi Euroopan investointipankki EU:n nimissä ja EU:n riskillä³ ja samaan tapaan kuin EKR:jen kohdalla, eli EU:n yleisen talousarvion ulkopuolella. Tilintarkastustuomioistuimen antama vuotuinen tarkastuslausuma ei kata investointikehystä, eikä siihen sovelleta myöskään Euroopan parlamentin vastuuvapausmenettelyä⁴.

04

Investointikehys on uudistuva rahasto eli sen tulot ja takaisinmaksut käytetään rahaston toiminnan jatkamisen rahoittamiseen. Investointikehyksen on tarkoitus olla rahoituksen näkökulmasta kestävä. Yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista EKR:sta maksetun rahoituksen kokonaismäärä on 3 685,5 miljoonaa euroa. Vuoden 2014 loppuun mennessä jäsenvaltiot olivat maksaneet yhteensä 2 057 miljoonaa euroa. Liitteessä I esitetään lisätietoja investointikehyksen salkun koostumuksesta AKT-maissa.

05

Investointikehyksen varoihin osoitettiin yhdennestätoista EKR:sta 500 miljoonan euron täydennys käytettäväksi kohdennettuna rahoituksena (”Vaikuttavan rahoituksen väline”), joka on tarkoitettu kehitysvaikutuksiltaan suurempiin rahoitustoimiin.

06

Investointikehys on taseen ulkopuolinen erä EIP:n tileissä. Investointikehyksen salkku kasvoi 2,8 miljardista eurosta 4,5 miljardiin euroon vuoden 2010 ja vuoden 2014 lopun välisenä aikana. Laatikossa 1 esitetään tulot tältä ajalta.

07

Cotonoun sopimuksen mukaan investointikehyksen toimiin on sovellettava markkinaperusteisia ehtoja luomatta paikallisten markkinoiden vääristymiä ja syrjäyttämättä yksityisiä rahoituslähteitä. Investointikehyksellä on lisäksi pyrittävä saamaan aikaan katalyyttinen vaikutus kannustamalla pitkäaikaisten paikallisten varojen käyttöönottoa ja houkuttelemalla yksityisiä investoijia ja lainanantajia⁵.

Laatikko 1

Investointikehyksen salkku ja tulot vuosina 2011–2014 (miljoonaa euroa)

| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Allekirjoitetut sopimukset (kumulatiivinen määrä) | 3 009,1 | 3 364,1 | 3 835,6 | 4 488,2
Varainhoitovuoden tulot yhteensä | 78,4 | 45,7 | 10,3 | 31,2

Lähde: EIP.

08

Rahoitusehtojen tapauksessa voidaan todeta, että olennainen ero investointikehyksen antaman rahoituksen ja EIP:n omista varoista peräisin olevien lainojen välillä on luottoriskin taso. EIP:n omien varojen kohdalla on kyse ainoastaan lainoista, jotka on turvattu vahvoilla vakuuksilla ja muilla vastaavilla järjestelyillä, kun taas investointikehyksen rahoituksen yhteydessä voidaan hyväksyä korkeampi riskitaso. EIP:n omista varoista peräisin olevia lainoja käytetään pääasiassa julkisen sektorin hankkeisiin.

09

Investointikehyksestä tarjotaan pääasiassa luottolimiittejä rahoituksen välittäjille, riskipääomaa pääomasijoitusten kautta sekä infrastruktuurihankkeiden rahoitusta (ks. liite II).

Investointikehyksen tuottama lisäarvo

10

EIP tuo esiin kolme tapaa, joilla investointikehys voi tuottaa lisäarvoa⁶:

(a)edunsaajille tarjotaan AKT-maissa mahdollisuus pitkän aikavälin rahoitukseen

(b)rahoitusta tarjotaan paikallisessa valuutassa

(c)edunsaajien uskottavuutta lisätään ja tuodaan käyttöön muita rahoituslähteitä katalyyttisen vaikutuksen aikaansaamiseksi.

1AKT–EY-kumppanuussopimus (Cotonoun sopimus) (EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3).

2Neuvoston päätös 2001/822/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 2001, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön (EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1).

3Neuvoston asetus (EU) 2015/323, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015, yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (varainhoitoasetus) (EUVL L 58, 3.3.2015, s. 17), 51 artikla.

4Tästä huolimatta parlamentti esitti useita investointikehystä koskevia suosituksia vuoden 2013 vastuuvapausmenettelyyn liittyvässä päätöslauselmassaan 29. huhtikuuta 2015: EU:n yleinen talousarvio - Kahdeksas, yhdeksäs ja kymmenes Euroopan kehitysrahasto, P8_TA-PROV(2015)0120, kohdat 53–63.

5Ks. Cotonoun sopimuksen liitteessä II olevan 3 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta.

62014 Annual report on EIB activity in Africa, the Caribbean and Pacific, and the overseas territories (Vuosikertomus vuodelta 2014: EIP:n toiminta Afrikassa, Karibialla ja Tyynellämerellä sekä merentakaisilla alueilla), s. 17 (http://www.eib.org/infocentre/publications/all/investment-facility-annual-report-2014.htm?lang=en).

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

11

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, tuottiko investointikehys lisäarvoa EU:n kehitysyhteistyöhön AKT-maiden kanssa. Tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin kahteen kysymykseen:

(a)Ovatko investointikehyksen toimet johdonmukaisia AKT-maihin kohdistuviin EU:n muihin kehitysyhteistyötoimenpiteisiin nähden?

(b)Tarjoaako investointikehys mahdollisuuden pitkän aikavälin rahoitukseen ja lainoihin paikallisessa valuutassa ja saako se aikaan katalyyttisen vaikutuksen?

12

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus oli lyhyt ja tarkoin kohdennettu, ja se toimitettiin tammi-toukokuussa 2015. Kyseessä oli ensimmäinen tarkastus, jonka tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tällä alalla. Tarkastus kattoi vuosina 2011–2014 allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyvät investointikehyksen toimet AKT-maissa. Tarkastus ei kattanut EIP:n omista varoista rahoitettuja toimia, sillä ne eivät kuulu tilintarkastustuomioistuimen toimialaan. Tarkastuksessa ei myöskään tutkittu merentakaisille maille ja alueille annettua rahoitusta, sillä kyseessä olevat rahamäärät olivat hyvin pieniä. Tarkastuksessa ei arvioitu tuloksia ja tuotoksia eikä sen yhteydessä siksi tehty johtopäätöksiä AKT-investointikehyksen vaikuttavuudesta.

13

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa arvioitiin analyyttisesti asiakirjoja, haastateltiin EIP:n ja komission henkilöstöä sekä tarkastettiin toimista poimittu otos yksityiskohtaisesti. Tarkastuskäyntejä tehtiin yksi – Keniaan ja Ugandaan. Tarkastusotos käsitti erilaisia rahoitusvälineitä ja -aloja, ja siihen sisältyi 20 toimea, joita saivat rahoitusta investointikehyksestä (ks. liite III). Otos vastasi 35:tä prosenttia investointikehyksen sopimusten kokonaismäärästä; sopimukset oli allekirjoitettu AKT-maissa olevien edunsaajien kanssa vuosina 2011–2014.

Huomautukset

Investointikehyksen toimet ovat kokonaisuutena tarkasteltuna johdonmukaisia AKT-maihin kohdistuviin EU:n muihin kehitysyhteistyötoimenpiteisiin nähden

14

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, olivatko investointikehyksen toimet johdonmukaisia AKT-maihin kohdistuviin EU:n muihin kehitysyhteistyötoimenpiteisiin nähden. Tarkastuksessa tarkastettiin näin ollen menettelyistä ja rahoitusjärjestelyistä koostuva otos. Tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastamiensa 20 toimen perusteella, että toimet olivat johdonmukaisia EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan nähden, siten kun ne on yleisesti kuvailtu Cotonoun sopimuksessa.

15

Vaikuttavan rahoituksen väline mahdollistaa sen, että investointikehyksellä tuetaan suuren riskin hankkeita ja samalla voidaan odottaa suurempia kehitysvaikutuksia. Vaikuttavan rahoituksen välineellä on suunnattomat mahdollisuudet lisätä edelleen johdonmukaisuutta EU:n muihin kehitysyhteistyötoimenpiteisiin nähden. Tämä tapahtuu keskittymällä hankkeisiin, joilla on voimakkaita kehitysvaikutuksia köyhyyden vähentämistä koskevan yleistavoitteen yhteydessä. Huhtikuussa 2014 tehdyn, käytettäviä rahoitusvälineitä koskevan päätöksen seurauksena hyväksyttiin kaksi hanketta ennen vuoden 2014 loppua.

Hankkeiden etsintä ja valinta

16

EIP koordinoi hankkeiden etsintää ja valintaa Luxemburgissa sijaitsevasta päätoimipaikastaan käsin. Se käyttää myös AKT-maissa olevia edustajiaan, maissa sijaitsevia EU-edustustoja kuullen. Hiljattain tehty toimintapoliittinen päätös lisätä EIP:n läsnäoloa AKT-maissa ja sijoittaa EIP:n paikalliset toimistot EU-edustustojen tiloihin parantanevat osaltaan koordinointia EIP:n ja komission välillä.

17

Rahoitusehdotukset valmistelee EIP, ja niihin sisältyy kuvaus hankkeesta ja sen johdonmukaisuudesta asianomaiseen EU-maan tai alueelliseen tukistrategiaan nähden. Kun rahoitusehdotus esitetään investointikehyskomitealle⁷, komissiota pyydetään esittämään kanta ehdotuksen yhdenmukaisuudesta EU:n kehityspolitiikan kanssa. Kun investointikehyskomitea on hyväksynyt ehdotuksen, se toimitetaan EIP:n hallintoneuvostolle, joka tekee lopullisen rahoituspäätöksen.

18

Komissio oli esittänyt myönteisen lausunnon kaikkien tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien 20 toimen osalta. Jos komissiolla oli ollut kommentoitavaa, kommentit käsiteltiin investointikehyskomitean kokouksessa.

Rahoitusjärjestelyt

Luottolimiitit

19

Luottolimiitit rahoituksen välittäjille ovat investointikehyksen pääasiallinen keino tukea pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) rahoitustarpeita AKT-maissa. Rahoituksen välittäjien käyttö varojen ”jälleenlainaamiseen” pk-yrityksille mahdollistaa sen, että tuen piiriin saadaan kustannustehokkaalla tavalla paljon enemmän pk-yrityksiä kuin olisi mahdollista saada EIP:n suoraan myöntämien lainojen avulla. Yhteistyö rahoituksen välittäjien kanssa tarjoaa investointikehykselle pääsyn elintärkeisiin tietoihin, jotka koskevat talouden kehitystä yksityisellä sektorilla.

20

EIP:n kanssa työskentelevät rahoituksen välittäjät valitaan perusteellisten due diligence -tarkastusten jälkeen. Näissä tarkastuksissa tutkitaan rahoituksen välittäjien aiempi suoriutuminen ja tulevaisuuden strategia sekä välittäjien keskittyminen lainanantoon monenlaisille pk-yrityksille. Rahoituksen välittäjien käyttämisestä investointikehyksen toiminnassa on kahdenlaista hyötyä: a) investointikehys antaa rahoituksen välittäjille turvallista pitkän aikavälin rahoitusta, mikä kehittää paikallista rahoitussektoria, ja b) investointikehys vauhdittaa rahoituksen välittäjien jälleenlainausta pk-yrityksille.

21

EIP on luonut osana luottolimiittien oikeelliseen käyttöön liittyviä tukikelpoisuustarkastuksia ”jakomenettelyn”, jossa EIP hyväksyy lopulliset edunsaajat ennen luottolimiitin myöntämistä rahoituksen välittäjälle⁸. Tässä menettelyssä rahoituksen välittäjän on mainittava EIP/investointikehys kunkin lopullisen edunsaajan kanssa tehtävässä jälleenlainausta koskevassa sopimuksessa. Välittäjän on raportoitava EIP:lle luottolimiitin käytöstä.

22

Jakomenettely on hyödyllinen lopullisten edunsaajien tukikelpoisuuden tarkastamisen kannalta. Se ei ole käytössä monessa muussa kehitysrahoituslaitoksessa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jakomenettely toimi suunnitellulla tavalla Ugandan (mutta ei Kenian) kohdalla otokseen poimituissa hankkeissa, kun oli kyse EIP:n/investointikehyksen mainintaa koskevasta velvoitteesta (ks. laatikko 2).

Laatikko 2

Investointikehyksen rahoituksen käyttö rahoituksen välittäjien keskuudessa

Keniassa tarkastuskäynnin kohteena olleista kolmesta pankista yksikään ei ollut maininnut investointikehyksen rahoitusta pk-yritysten kanssa tekemissään jälleenlainaussopimuksissa. Rahoituksen välittäjät eivät tältä osin noudattaneet sopimusvelvoitteitaan, ja lopullisille edunsaajille ei tiedotettu, että rahoitus oli peräisin investointikehyksestä.

23

Monia rahoituksen välittäjille osoitettuja luottolimiittejä täydennetään erilaisilla teknisen avun muodoilla⁹. Tarkoituksena oli, että myös lopulliset edunsaajat saisivat teknistä apua johtamiskoulutuksen ja hankkeiden kehittämisen muodossa. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi tarkastettujen luottolimiittien tapauksessa, että rahoituksen välittäjät eivät olleet tiedottaneet pk-yrityksille mahdollisuudesta saada kyseistä teknistä apua.

Pääomasijoitukset

24

Cotonoun sopimus sallii riskipääoman myöntämisen pääomaosakkuuksien muodossa; pääomaosakkuus on yleensä vähemmistöosakkuus, joka ei johda määräysvallan syntymiseen¹⁰. Pääomaosakkuus tuo pk-yrityksille kasvupääomaa, jonka kautta edistetään taloudellista osallisuutta, työpaikkojen luomista ja yrittäjyyttä. Pääomasijoitusten tapauksessa EIP soveltaa riskialtistuksen rajaa, joka on 20 prosenttia perustamispääoman määrästä. Vuoden 2014 lopussa investointikehyksen oman pääoman osuus oli 13 prosenttia perustamispääoman määrästä.

25

Investointikehys tekee pääomasijoituksia sekä suoraan - hankkimalla yritysten osakkeita - että välillisesti yksityisen pääomarahaston kautta (ks. esimerkki laatikossa 3). Lainoihin verrattuna pääomasijoitukset edellyttävät EIP:ltä aktiivisempaa hallinnointia. Tavallisesti EIP on edustettuna rahastojen neuvontakomiteoissa, joissa se voi varmistaa yhdenmukaisuuden valittujen strategioiden ja EU:n kehityspolitiikan kanssa. Yksityisillä pääomarahastoilla on myös yhteiskunnallisiin vaikutuksiin tähtääviä tavoitteita (ks. esimerkki laatikossa 8 – Mikrorahoitusrahasto).

Laatikko 3

Esimerkki yksityisen pääomarahaston kautta tapahtuvasta investoinnista

Investointikehys on sopinut investoivansa 10 miljoonaa euroa yksityiseen pääomarahastoon, joka perustettiin Itä-Afrikan maissa sijaitseviin keskisuuriin yrityksiin tehtäviä investointeja varten. EIP on edustettuna rahaston neuvontakomiteassa. Investointistrategiana on hankkia strategisia vähemmistöosuuksia keskisuurissa yrityksissä, joilla on vahvat kasvunäkymät. Aikomuksena on tehdä investointeja enintään 14:ään eri yritykseen siten, että osakeomistuksen kesto on 4-6 vuotta. Painopisteenä ovat kulutustavarat, vähittäiskauppa, finanssipalvelut, televiestintä ja valmistusteollisuus.

Rahaston ensimmäinen investointi oli osallistuminen Tansanian johtavan henkilökohtaisten hygieniatuotteiden tuottajan yritysostoon. Yritysosto suoritettiin yhteenliittymänä suuren kansainvälisen pankin ja erään yksityisen pääomasijoitusyrityksen kanssa.

Suora investointi infrastruktuurihankkeisiin

26

Monissa AKT-maissa on todellinen perusinfrastruktuurin puute. Investointikehyksellä tuetaan infrastruktuurihankkeita sähköntuotannon, televiestinnän, vesi- ja jätevesihuollon sekä liikenteen, terveydenhuollon ja koulutuksen alalla. Erityisenä painopisteenä ovat olleet uusiutuvaan energiaan ja ilmastonmuutokseen liittyvät hankkeet. Infrastruktuurihankkeilla voidaan saada aikaan kestävää kasvua, luoda työpaikkoja ja parantaa alueellista yhdentymistä.

27

Kaikki tarkastetut infrastruktuurihankkeet havaittiin johdonmukaisiksi EU:n muihin kehitysyhteistyötoimenpiteisiin nähden (ks. esimerkki laatikossa 4).

Investointikehys tarjoaa mahdollisuuden pitkän aikavälin rahoitukseen ja lainoihin paikallisessa valuutassa sekä tuottaa katalyyttisen vaikutuksen

28

Tilintarkastustuomioistuin tutki, saatiinko investointikehyksen toimilla aikaan odotettu lisäarvo. Vaikka markkinatilanne on nykyisin erilainen, investointikehyksen ensimmäisinä vuosina EIP oli yksi harvoista toimijoista markkinoilla, jotka tarjosivat yksityiselle sektorille pitkän aikavälin rahoitusta paikallisissa valuutoissa. Investointikehyksellä oli myös katalyyttinen vaikutus, sillä se houkutteli lisärahoitusta.

Laatikko 4

Esimerkki infrastruktuurihankkeesta

Investointikehyksestä investoitiin 30 miljoonaa euroa Kribin kaasuvoimalaitokseen; kyseessä on maakaasulla toimiva 216 MW:n lämpövoimala Kamerunissa. Voimalan hankekulut olivat yhteensä 253 miljoonaa euroa. Se on maassa ensimmäinen laatuaan ja tulee tuottamaan sähköä yli 160 000 kotitalouteen, paikalliselle teollisuudelle ja pienyrityksille. Hankkeen tavoitteena on vastata kasvavaan kotimaiseen sähkönkysyntään, hyödyttää kauppaa sekä luoda työpaikkoja ja taloudellista kasvua.

Pitkän aikavälin rahoitus

29

Investoinnit ovat kaikilla aloilla tavallisesti kestävämpiä, jos niissä on mukana pitkän aikavälin rahoitusta. Kun pitkän aikavälin rahoitusta annetaan luottolimiittien muodossa rahoituksen välittäjille, se tarjoaa pankeille mahdollisuuden turvalliseen lisärahoitukseen. Tämä on hyödyllistä, kun pankit jälleenantavat lainoja rahoituksen tarpeessa oleville pk-yrityksille. Tarkastetussa otoksessa rahoituksen välittäjille myönnettyjen lainojen laina-aikojen pituus oli keskimäärin yhdeksän vuotta.

30

EIP ei ole tässä suhteessa ainoa, sillä useimmat muut kehitysrahoituslaitokset myöntävät myös pitkän aikavälin rahoitusta. Investointikehys on kuitenkin lisännyt lainanantoaan luottolimiittien osalta merkittävästi viime vuosina. Vuoden 2014 lopussa luottolimiittien osuus investointikehyksen salkusta oli 28 prosenttia (vuoden 2010 lopussa osuus oli 14 prosenttia). Osuuden kasvaminen osoittaa, että investointikehyksen tarjoamalla pitkän aikavälin rahoituksella on edelleen merkitystä (ks. laatikko 5).

Laatikko 5

Investointikehyksen lainat 2011–2014 (miljoonaa euroa)

Maa/Alue | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Yhteensä
Botswana |  |  |  | 20,00 | 20,00
Dominikaaninen tasavalta | 15,50 |  | 1,00 |  | 16,50
Ghana | 8,00 |  | 20,00 | 20,00 | 48,00
Haiti | 8,00 |  |  |  | 8,00
Kenia | 13,50 | 76,50 |  | 50,00 | 140,00
Malawi |  |  | 15,00 |  | 15,00
Mosambik |  |  |  | 5,00 | 5,00
Nigeria |  | 100,17 | 120,00 | 50,00 | 270,17
Alueellinen – Afrikka |  |  |  | 80,11 | 80,11
Alueellinen – Karibia | 50,00 |  |  |  | 50,00
Alueellinen – Itä-Afrikka | 4,00 | 60,00 | 114,00 | 152,00 | 330,00
Alueellinen – eteläinen Afrikka |  |  |  | 25,50 | 25,50
Alueellinen – Länsi-Afrikka | 10,00 |  |  |  | 10,00
Ruanda | 8,00 |  |  |  | 8,00
Seychellit |  | 5,00 |  |  | 5,00
Sambia |  |  |  | 25,00 | 25,00
Yhteensä | 177,00 | 241,67 | 270,00 | 427,61 | 1 056,28

Lähde: EIP.

Rahoitus paikallisessa valuutassa

31

EIP:tä kannustetaan myöntämään lainoja paikallisessa valuutassa, mikäli mahdollista ja tarkoituksenmukaista. Näin vältetään lopulliselle edunsaajalle aiheutuva valuuttariski¹¹. EIP:n sisäinen luottoriskipolitiikka rajoittaa lainanantoa paikallisessa valuutassa siten, että lainananto paikallisessa valuutassa voi vastata enintään 20:tä prosenttia investointikehyksen kokonaisvaroista. Kaudella 2011–2014 rahoitusta annettiin paikallisessa valuutassa enemmän kuin koskaan, sekä vuosittaisessa volyymissä mitattuna että osuutena investointikehyksen salkun kokonaisarvosta. Vuoden 2014 lopussa paikallisessa valuutassa annettujen lainojen osuus oli 18,1 prosenttia investointikehyksen kokonaisvaroista.

32

Lainojen myöntäminen paikallisessa valuutassa on hyödyllinen keino lisätä investointikehyksen tuottamaa kehitysvaikutusta. Se on aloite, jonka monet rahoituksen välittäjät ovat ottaneet myönteisesti vastaan AKT-maissa (ks. esimerkki laatikossa 6).

33

Myös muut kehitysrahoituslaitokset tarjoavat rahoitusta paikallisessa valuutassa, ja jotkin rahoituksen välittäjät pystyvät hallitsemaan valuuttariskin itse. Paikallisessa valuutassa annettavien lainojen kysyntä on silti edelleen suurta, ja EIP on tärkeässä asemassa vastattaessa kysyntään.

Laatikko 6

Mikrorahoitus Haitissa

Luottolimiitti myönnettiin Haitissa toimivalle mikrorahoituslaitokselle, jotta laitos pystyisi kasvattamaan lainasalkkuaan maanjäristystä seuranneen jälleenrakennuksen yhteydessä. Kohteena olevat edunsaajat ovat kaupunkialueilla toimivia yksittäisiä yrittäjiä ja hyvin pieniä yrityksiä, jotka toimivat lähinnä kaupan, käsiteollisuuden ja palvelujen aloilla. Investointikehyksen myöntämä määrä vastasi kolmea miljoonaa euroa ja se maksettiin paikallisessa valuutassa (Haitin gourdeina). Investointikehys vastaa valuuttariskeistä täysimääräisesti. Aloite tarjoaa paikallisille pienyrityksille mahdollisuuden saada rahoitusta.

Katalyyttinen vaikutus

34

Cotonoun sopimuksessa todetaan, että investointikehyksen toimilla pyritään aikaansaamaan katalyyttinen vaikutus kannustamalla pitkäaikaisten paikallisten varojen käyttöönottoa ja houkuttelemalla yksityisiä ulkomaisia investoijia ja lainanantajia mukaan AKT-valtioissa toteutettaviin hankkeisiin¹².

35

Katalyyttinen vaikutus voidaan määritellä yksinkertaisella tavalla seuraavasti: lasketaan vipuvaikutukset jakamalla hankeinvestointien kokonaismäärä investointikehyksen myöntämällä kokonaismäärällä. Tukena käytettiin rahoituksen välittäjien ja lopullisten edunsaajien haastatteluissa saatuja tietoja. Vipuvaikutukset ovat investointikehyksen 20 hankkeesta koostuvan tarkastetun otoksen tapauksessa seuraavat ((ks. laatikko 7).

Laatikko 7

Vipuvaikutus

Rahoitusväline | Vipuvaikutus | Huomautukset
Infrastruktuurihankkeet ja suorat lainat | 4,6 | Hankkeen kokokonaiskulut jaettuna investointikehyksen osalta sidotulla määrällä
Luottolimiitit | 3,2 | Investointikehyksen rahoitus enintään 50 prosenttia hankkeen kokonaiskuluista
Oma pääoma | 7,1 | Pääomarahaston kokonaismäärä jaettuna investointikehyksen osalta sidotulla määrällä

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

36

Toisinaan on vaikea arvioida, mikä on investointikehyksen vaikutus lisärahoituksen aikaansaamisessa. Arvio riippuu siitä, katsotaanko investointikehyksen ”liittyneen mukaan” (toinen kehitysrahoituslaitos on pyytänyt EIP:tä osallistumaan hankkeeseen) vai ”toimineen alullepanijana” (hankkeen alullepanijana oli EIP).

37

Katalyyttistä vaikutusta pidetään kuitenkin laajempana käsitteenä kuin pelkkä vipuvaikutus. Investointikehyksen tuottamassa lisäarvossa on kyse myös siitä, että uskottavuus lisääntyy EIP:n mukanaolon myötä. Uskottavuuden lisääntyminen lisää luottamusta muiden lainanantajien ja rahoittajien taholla ja houkuttelee niitä osallistumaan hankkeisiin (ks. esimerkit laatikossa 8).

Laatikko 8

Hankkeet, joissa ilmenee voimakas katalyyttinen vaikutus

Turkanajärven tuulipuisto

Investointikehys osallistuu parhaillaan 623 miljoonan euron arvoiseen Turkanajärven tuulivoimalaitoshankkeeseen. Kyseessä on yksi suurimmista Keniassa koskaan tehdyistä yksityisistä investoinneista ja Saharan eteläpuolisen Afrikan suurimmasta tuulipuistosta. Investointikehyksestä peräisin oleva rahoitus on 150 miljoonaa euroa. Kyseisessä hankkeessa investointikehys on saanut aikaan voimakkaan katalyyttisen vaikutuksen: EIP:n osallistuminen on ollut ensiarvoisen tärkeää kannustettaessa muita sijoittajia osallistumaan.

Mikrorahoitusrahasto

Investointikehys investoi viisi miljoonaa euroa mikrorahoitusrahastoon, jonka kohderyhmänä ovat reilun kaupan alalla toimivat mikrorahoituslaitokset ja pientuottajat eri puolilla Afrikkaa. Hankittu pääoma oli yhteensä 22 miljoonaa euroa. Rahaston perustajina olivat kolme valtiosta riippumatonta järjestöä. Hanketta ei mitä todennäköisimmin olisi toteutettu ilman investointikehyksen tukea.

7Investointikehyskomitea perustettiin kymmenennen Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta AKT-EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti 14 päivänä toukokuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 617/2007 (EUVL L 152, 13.6.2007, p. 1) 13 artiklalla. Komitea koostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista, joilla ei ole äänivaltaa.

8Jakomenettelyä ei sovelleta mikrorahoitukseen, jonka yhteydessä rahoituksen välittäjät toimittavat EIP:lle yleisen jakoluettelon.

9Esimerkiksi riskinarvioinnit, due diligence -tarkastukset, johtamiskoulutus, hankkeiden kehittäminen.

10Cotonoun sopimuksen liitteessä II oleva 2 artikla.

11Cotonoun sopimuksen liitteessä II oleva 5c artikla.

12Cotonoun sopimuksen liitteessä II olevan 3 artiklan 1 kohdan b alakohta.

Johtopäätökset ja suositukset

38

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että investointikehys tuottaa lisäarvoa EU:n kehitysyhteistyöhön AKT-maiden kanssa. Investointikehys on johdonmukainen AKT-maiden kanssa toteutettavaan EU:n kehitysyhteistyöhön nähden. Lisäksi investointikehys tarjoaa mahdollisuuden pitkän aikavälin rahoitukseen ja lainoihin paikallisessa valuutassa ja tuottaa katalyyttisen vaikutuksen.

39

Investointikehyksen johdonmukaisuus AKT-maiden kanssa toteutettavan EU:n kehitysyhteistyön muihin aloihin nähden on edelleen vahvistunut sen jälkeen, kun EIP alkoi tukea suuremman riskin hankkeita vaikuttavan rahoituksen välineen kautta (ks. kohta 15).

40

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi Keniassa, että rahoituksen välittäjät eivät aina noudattaneet näkyvyyttä koskevaa vaatimusta, jonka mukaan investointikehys on mainittava rahoituksen välittäjien ja pk-yritysten välisissä jälleenlainausta koskevissa sopimuksissa (ks. kohdat 21 ja 22).

Suositus 1
Investointikehyksen järjestelmällinen mainitseminen jälleenlainausta koskevissa sopimuksissa

EIP:n olisi varmistettava, että rahoituksen välittäjät sisällyttävät jälleenlainausta koskeviin sopimuksiinsa maininnan investointikehyksestä, jotta lopulliset edunsaajat saavat tiedon rahoituksen lähteestä.

41

Tekninen apu, jota annettiin luottolimiittien täydennyksenä, ei kohdentunut riittävän hyvin lopullisiin edunsaajiin (ks. kohta 23).

Suositus 2
Teknisen avun tarjoaminen luottolimiittien täydennyksenä

Jotta kehitysvaikutusta saataisiin vahvistettua pk-yritysten tasolla, EIP:n ja rahoituksen välittäjien olisi yhdessä varmistettava, että lopulliset edunsaajat voivat hyötyä teknisestä avusta täysimääräisesti.

42

Investointikehyksellä on suuri merkitys tarjottaessa pitkäaikaisia lainoja ja rahoitusta paikallisessa valuutassa. Investointikehyksen yhteydessä saatiin näyttöä myös myönteisestä katalyyttisestä vaikutuksesta (ks. kohdat 28–37).

Tilintarkastustuomioistuimen III jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Karel PINXTENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 22. syyskuuta 2015 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
presidentti

Liitteet

Liite I

Vuotuiset ja kumulatiiviset investointikehyksen osalta hyväksytyt toimet, allekirjoitetut sopimukset ja suoritetut maksut AKT-maissa

(miljoonaa euroa)

| 2003–2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Yhteensä
Hyväksynnät | 3 396,3 | 429,6 | 617,0 | 818,0 | 443,6 | 5 704,6
Allekirjoitukset | 2 816,1 | 193,0 | 355,0 | 471,5 | 652,6 | 4 488,2
Maksut | 1 401,4 | 305,5 | 315,1 | 277,2 | 290,5 | 2 589,7

Lähde: EIP.

Liite II

Määrät rahoitusvälineittäin
Myönnetyt määrät vuosina 2011–2014

Lähde: EIP.

Liite III

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat hankkeet (miljoonaa euroa)

N:o | Maa | Sopimuksen nimi | Investointikehyksen osalta myönnetty määrä | Hankkeen kokonaismäärä¹ | Allekirjoitusvuosi | Ala/Väline
1 | Kamerun | Kribin kaasuvoimalaitos | 29,5 | 260 | 2012 | Energian pääosasto
2 | Haiti | ACME laina Haitin paikallisessa valuutassa | 3,0 | 6 | 2011 | Luottolimiitti
3 | Kenia | Turkanajärven tuulivoima | 150,0 | 623 | 2014 | Energian pääosasto
4 | Kenia | Perhepankki PEFF | 10,0 | 20 | 2013 | Luottolimiitti
5 | Kenia | Asuntorahoitus | 20,0 | 50 | 2012 | Luottolimiitti
6 | Kenia | Perhepankki mikrorahoitusväline | 10,0 | 20 | 2013 | Luottolimiitti
7 | Kenia | Shelter Afrique | 15,0 | 38 | 2013 | Kaupunkikehitys
8 | Malawi | Malawin luottolimiitti | 15,0 | 30 | 2013 | Luottolimiitti
9 | Mauritius | Mauritiuksen lentokenttähotelli | 8,0 | 21 | 2012 | Matkailu
10 | Nigeria | Access Bank | 50,0 | 125 | 2012 | Luottolimiitti
11 | Alueellinen - Afrikka | ADENA-rahoitus | 12,0 | 100 | 2011 | Oma pääoma
12a) | Alueellinen - Afrikka | Eurooppalaisten kehitysrahoituslaitosten järjestö (EDFI)/EFP-Proparco | Osa 100 miljoonan euron sitoumuksesta EDFI:lle/EFP:lle | 75 | 2013 | Laina
12b) | Kenia | EDFI/EFP-Kehitysmaiden rahoitusyhtiö (FMO) | 45 | Luottolimiitti
13 | Alueellinen - Afrikka | Catalyst Fund | 8,93 | 125 | 2011 | Oma pääoma
14 | Alueellinen - Afrikka | Convergence ICT Fund | 19,25 | 145 | 2012 | Oma pääoma
15 | Alueellinen - AKT | FEFISOL | 5,0 | 22 | 2011 | Oma pääoma
16 | Alueellinen - Afrikka | PTA-pankki | 80,0 | 160 | 2014 | Luottolimiitti
17 | Tansania | NMB – PEFF | 50,0 | 107 | 2013 | Luottolimiitti
18 | Tansania | NMB – Mikrorahoitus | 20,0 | 88 | 2013 | Luottolimiitti
19 | Uganda | Crane-pankki | 28,0 | 56 | 2014 | Luottolimiitti
20 | Uganda | Itä-Afrikan kehityspankki (EADB) | 25,0 | 50 | 2012 | Luottolimiitti

1 Tarkastuksen aikaan sidotut määrät.

EIP:n vastaukset

Tiivistelmä

Euroopan investointipankki suhtautuu myönteisesti Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lopulliseen tarkastuskertomukseen ”The ACP Investment Facility – does it provide added value?”. Tarkastus antoi mahdollisuuden arvioida kattavasti investointikehyksestä rahoitettujen hankkeiden johdonmukaisuutta ja tarkoituksenmukaisuutta sekä verrata niitä Cotonoun sopimuksessa määriteltyihin Euroopan unionin kehitystavoitteisiin. Hyväksymme kaikki 3. jaoston esittämät johtopäätökset ja suositukset.

Huomautukset

Rahoitusjärjestelyt

26

Investointikehyksestä rahoitetaan tarkalleen ottaen perusinfrastruktuurihankkeita (etenkin yksityisiä) energian, liikenteen, televiestinnän ja vesihuollon aloilla. Koulutus- ja terveyssektoreiden rahoitustoimet toteutetaan tällä hetkellä pikemminkin rahoitusvälittäjien kautta (joko limiittiluottoina tai pääomasijoituksina investointirahastoihin) erityisesti vuonna 2014 käyttöön otetun Impact Financing Envelope -riskirahoitusjärjestelyn puitteissa. Tavoitteena on parantaa etenkin kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestönosien pääsyä terveys- ja koulutuspalvelujen piiriin varsinkin tukemalla yksityisen sektorin toimijoiden tarjontaa. Tarkoituksemme on kuitenkin tukea näiden alojen perusinfrastruktuureja entistä suoremmin erityisesti lisäämällä blending-rahoituksen käyttöä.

Johtopäätökset ja suositukset

Suositus 1

Kaikkiin rahoituksen välitystä koskeviin sopimuksiimme sisältyy jo ehto, jonka mukaan rahoituksen välittäjän ja lopullisen edunsaajan välisissä lainasopimuksissa on järjestelmällisesti mainittava rahoituksen lähde. Lisäämme valvontaamme sen varmistamiseksi, että tätä ehtoa myös tosiasiassa noudatetaan. Tarkastuksen johdosta olemme jo kehottaneet kenialaisia yhteistyökumppaneitamme¹ huolehtimaan, että asetettua sopimusvelvoitetta noudatetaan. Tämä seikka on keskeisen tärkeä Euroopan unionin toimien näkyvyydelle Cotonoun sopimuksen mukaisessa rahoituksessa, ja kiinnitämme siihen jatkossa erityistä huomiota.

Suositus 2

Merkittävä osa teknisestä avusta suuntautuu paikallisten rahoituslaitosten (kuten liikepankkien ja mikrorahoituslaitosten) kapasiteetin vahvistamiseen, minkä tavoitteena on AKT-maiden rahoitussektorin kehittäminen yleisesti. Teknisen avun ohjelmat kohdistuvat kuitenkin pienemmässä määrin myös lopullisiin edunsaajiin eli yrittäjiin, millä voidaan parantaa entistä useamman pk-yritysten investointihankkeen rahoituskelpoisuutta. Uusimmat teknisen avun toimenpiteemme ovatkin alkaneet kohdistua yhtä lailla suoraan yrityksiin. Lisäksi EIP aikoo 11. EKR:n yhteydessä syventää yhteistyötä Euroopan komission kanssa erityisesti blending-rahoitukseen perustuvissa rahoitustoimissa yksityis-sektorin kehityksen tueksi. Tällä tavoin investointikehyksen rahoituksen lopullisille edunsaajille tarjottavaa teknistä apua voitaisiin laajentaa ja monipuolistaa. Keskustelut tietyistä konkreettisista toimintatavoista on jo käynnistetty.

1SHELTER-AFRIQUE COMMUNITY DEVELOPMENT –hanke.

QJ-AB-15-015-FI-E    ISSN 1977-5792

Euroopan investointipankin hallinnoima AKT-investointikehys on riskinkantokykyinen uudistuva rahasto, josta tuetaan yksityissektorin ja kaupallisesti johdettujen julkisen sektorin toimijoiden investointeja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa. Rahaston avulla annetaan keskipitkän ja pitkän aikavälin rahoitusta erilaisten rahoitusvälineiden kautta. Tavoitteena on tuoda AKT-maille kestäviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä etuja.
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että investointikehys tuottaa lisäarvoa ja sen toimet ovat kokonaisuutena tarkasteltuna johdonmukaisia AKT-maiden kanssa toteutettavaan EU:n kehitysyhteistyöhön nähden. Sopimusvelvoitetta, jonka mukaan lopullisille edunsaajille on tiedotettava EIP:n/investointikehyksen antamasta rahoituksesta, ei kuitenkaan aina noudateta eikä tekninen apu aina kohdennu pieniin ja keskisuuriin yrityksiin.