EUROPSKI REVIZORSKI SUD

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUKSEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-pošta: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).

Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.

Print | ISBN 978-92-872-3141-3 | ISSN 2315-0548 | doi:10.2865/519795 | QJ-AB-15-015-HR-C
PDF | ISBN 978-92-872-3105-5 | ISSN 2315-2230 | doi:10.2865/562628 | QJ-AB-15-015-HR-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3125-3 | ISSN 2315-2230 | doi:10.2865/937454 | QJ-AB-15-015-HR-E

© Europska unija, 2015.

Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a

Besplatne publikacije:

•jedan primjerak:
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);

•više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).

(*)Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).

Publikacije koje se plaćaju:

•u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).

HR
2015

BR. 14

Tematsko izvješće

Instrument ulaganja
za afričke, karipske
i pacifičke zemlje:
ostvaruje li se njime
dodana vrijednost?

(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)

Revizorski tim

U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna proračunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstojeće razvojne promjene te politički i javni interes.

Ovu reviziju uspješnosti provelo je III. revizijsko vijeće, na čelu s članom Suda Karelom Pinxtenom, koje je specijalizirano za rashodovna područja vanjskog djelovanja. Reviziju je predvodio član Suda Klaus-Heiner Lehne, a potporu su mu pružali voditelj njegova ureda Michael Weiss, voditeljica odjela Sabine Hiernaux-Fritsch, voditelj tima Lars Markström te revizori Polina Cherneva i Athanasios Tsamis.

Slijeva nadesno: S. Hiernaux-Fritsch, M. Weiss, K.-H. Lehne, A. Tsamis, L. Markström.

Sadržaj

Pojmovnik i pokrate

Sažetak

Uvod

Uspostava Instrumenta ulaganja

Dodana vrijednost Instrumenta ulaganja

Opseg revizije i revizijski pristup

Opažanja

Operacije Instrumenta ulaganja općenito su usklađene s drugim mjerama EU-a za razvojnu suradnju

Traženje i odabir projekata

Mehanizmi financiranja

Instrumentom ulaganja pruža se pristup dugoročnom financiranju i izdaju zajmovi u domaćoj valuti te se ostvaruje katalizatorski učinak

Dugoročno financiranje

Financiranje u domaćoj valuti

Katalizatorski učinak

Zaključci i preporuke

Prilog I. | — | Godišnje i kumulativne odobrene operacije, potpisani ugovori i izvršene isplate za Instrument ulaganja za zemlje AKP-a
Prilog II. | — | Detaljan prikaz sredstava po financijskim instrumentima
Prilog III. | — | Popis projekata obuhvaćenih provjerom koju je proveo Sud

Odgovori EIB-a

Pojmovnik i pokrate

AKP: Skupina afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja

Delegacija EU-a: EU u svijetu predstavlja 139 delegacija i ureda. Delegacije EU-a dio su Europske komisije te zastupaju interese EU-a kao cjeline.

EIB: Europska investicijska banka

ERF-ovi: Europski razvojni fondovi

Europski razvojni fondovi glavni su instrument kojim se afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama te prekomorskim zemljama i područjima pruža pomoć Europske unije za razvojnu suradnju. Trenutačni okvir kojim su uređeni odnosi Europske unije s tim zemljama i teritorijima čini sporazum o partnerstvu potpisan 23. lipnja 2000. godine u Cotonouu na razdoblje od 20 godina („Sporazum iz Cotonoua”). Cilj mu je smanjiti i u dogledno vrijeme iskorijeniti siromaštvo.

MSP: Mala i srednja poduzeća

PZP: Prekomorske zemlje i područja

U skladu s člankom 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije zadaća je EIB-a da pridonese razvoju unutarnjeg tržišta. Prema Sporazumu iz Cotonoua, EIB također upravlja Instrumentom ulaganja za AKP.

Sažetak

I

Instrument ulaganja za AKP uspostavljen je Sporazumom iz Cotonoua te je s djelovanjem započeo 2003. godine na razdoblje od 20 godina. Cilj je Instrumenta u svim gospodarskim sektorima podupirati ulaganja privatnih subjekata i javnih subjekata kojima se upravlja komercijalno. Financiranje koje se njime pruža s pomoću raznih financijskih instrumenata seže od srednjoročnog do dugoročnog te se njime nastoje ostvariti održive gospodarske, društvene i ekološke koristi.

II

Instrument ulaganja prima kapital iz 9., 10. i 11. europskog razvojnog fonda i ima oblik obnavljajućeg fonda rizičnog kapitala za koji je predviđena financijska održivost. Ukupno mu je dodijeljeno 3 685 milijuna eura. Države članice uplaćuju doprinose kapitala izravno Europskoj investicijskoj banci (EIB) koja upravlja Instrumentom.

III

Revizijom koju smo proveli obuhvaćene su operacije potpisane u razdoblju 2011. – 2014. te smo na temelju njih procijenili je li Instrumentom ulaganja ostvarena dodana vrijednost u pogledu razvojne suradnje EU-a s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama (zemlje AKP-a). Procijenili smo jesu li operacije Instrumenta ulaganja bile usklađene s drugim oblicima razvojne pomoći koju EU pruža zemljama AKP-a te proveli evaluaciju mjere u kojoj je Instrument bio uspješan u pružanju pristupa dugoročnom financiranju i izdavanju zajmova u domaćim valutama. Konačno, procijenili smo je li operacijama Instrumenta postignut katalizatorski učinak.

IV

Zaključili smo da se Instrumentom ulaganja ostvaruje dodana vrijednost razvojne suradnje EU-a sa zemljama AKP-a

V

Operacije Instrumenta ulaganja općenito su usklađene s razvojnom suradnjom EU-a sa zemljama AKP-a. Pokrenuti su projekti u okviru financijske omotnice za društveno odgovorno financiranje. Ugovorna obveza obavještavanja krajnjih korisnika o tome da financiranje potječe iz EIB-a/Instrumenta ulaganja ne poštuje se u svim slučajevima, a tehnička pomoć nije uvijek usmjerena na mala i srednja poduzeća.

VI

Instrumentom ulaganja izdaju se dugoročni zajmovi i pruža financiranje u domaćoj valuti. Osim toga, njime je postignut katalizatorski učinak.

VII

Na kraju ovog izvješća iznosimo dvije preporuke s ciljem povećanja dodane vrijednosti koja se ostvaruje Instrumentom ulaganja.

Uvod

Uspostava Instrumenta ulaganja

01

Instrument ulaganja osnovan je Sporazumom iz Cotonoua¹ i Odlukom o prekomorskom pridruživanju² te je s djelovanjem započeo 2003. na razdoblje od 20 godina. Njegov je cilj podupirati ulaganja privatnih subjekata i javnih subjekata kojima se upravlja komercijalno u svim gospodarskim sektorima (usluge, energija, telekomunikacije, promet i sl.). Financiranje koje se njime pruža s pomoću raznih financijskih instrumenata seže od srednjoročnog do dugoročnog te se njime nastoje ostvariti održive gospodarske, društvene i ekološke koristi.

02

Europska investicijska banka (EIB) nadopunjava financijska sredstva Instrumenta vlastitim sredstvima. Na slici 1. u nastavku daje se pregled glavnih sastavnih dijelova financiranja koje se pruža Instrumentom ulaganja i vlastitim sredstvima EIB-a u afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama (AKP) i u prekomorskim zemljama i područjima.

Slika 1.

Pregled financiranja koje se pruža Instrumentom ulaganja i vlastitim sredstvima EIB-a u zemljama AKP-a i prekomorskim zemljama i područjima

Izvor: Sud na temelju podataka EIB-a.

03

Države članice uplaćuju doprinose za Instrument ulaganja izravno EIB-u. Ta se sredstva dodjeljuju u okviru 9., 10. i 11. europskog razvojnog fonda (ERF). EIB upravlja Instrumentom ulaganja u ime EU-a i EU snosi rizik za instrument³ te, kao i ERF-ovi, nije obuhvaćen okvirom općeg proračuna EU-a. Instrument ulaganja nije obuhvaćen opsegom revizije koju Sud provodi u svrhu davanja godišnje izjave o jamstvu te se na njega ne primjenjuje razrješnica koju daje Europski parlament⁴.

04

Instrument ulaganja ima oblik obnovljivog fonda, odnosno za financiranje svog daljnjeg poslovanja koristi se vlastitim prihodima i otplatama s ciljem postizanja financijske održivosti. Instrumentu je u okviru 9., 10. i 11. ERF-a dodijeljen proračun u ukupnom iznosu od 3 685,5 milijuna eura. Države članice uplatile su do kraja 2014. iznos od 2 057 milijuna eura. Više pojedinosti o portfelju Instrumenta ulaganja u zemljama AKP-a nalazi se u prilogu I.

05

Financijska sredstva Instrumenta ulaganja nadopunjena su u okviru 11. ERF-a „financijskom omotnicom za društveno odgovorno financiranje” u iznosu od 500 milijuna eura za potrebe namjenskog financiranja operacija s većim razvojnim učinkom.

06

U računovodstvenoj dokumentaciji EIB-a Instrument ulaganja prikazan je kao izvanbilančna stavka. Do kraja 2014. godine, portfelj Instrumenta ulaganja povećao se s 2,8 milijardi eura, koliko je iznosio na kraju 2010., na 4,5 milijardi eura. Prihodi za to razdoblje prikazani su u okviru 1.

07

U Sporazumu iz Cotonoua navodi se da Instrument ulaganja mora poslovati u skladu s tržišnim uvjetima bez narušavanja lokalnih tržišta ili preraspodjele privatnih izvora kapitala. Instrumentom se istodobno nastoji postići katalizatorski učinak poticanjem mobilizacije dugoročnih lokalnih sredstava i privlačenjem privatnih ulagača i zajmodavaca⁵.

Okvir 1.

Portfelj Instrumenta ulaganja i prihodi po godinama u razdoblju 2011. – 2014. (u milijunima eura)

| 2011. | 2012. | 2013. | 2014.
Potpisani ugovori (kumulativno) | 3 009,1 | 3 364,1 | 3 835,6 | 4 488,2
Ukupni prihodi za godinu | 78,4 | 45,7 | 10,3 | 31,2

Izvor: EIB.

08

Kad je riječ o uvjetima financiranja, glavnu razliku između financijskih sredstava Instrumenta ulaganja i zajmova od vlastitih sredstava EIB-a čini razina kreditnog rizika. Vlastita sredstva EIB-a ograničena su na zajmove koji su osigurani čvrstim jamstvima i drugim sigurnosnim mehanizmima, dok financijska sredstva Instrumenta ulaganja mogu podnijeti veću razinu rizika. Zajmovi iz vlastitih sredstava EIB-a upotrebljavaju se u prvom redu za projekte u javnom sektoru.

09

Instrumentom ulaganja uglavnom se pružaju kreditne linije financijskim posrednicima, rizični kapital kroz ulaganja u vlasnički kapital te financiranje infrastrukturnih projekata (vidjeti prilog II.)

Dodana vrijednost Instrumenta ulaganja

10

EIB posebno naglašava tri načina na koja se Instrumentom ulaganja može ostvariti dodana vrijednost⁶:

(a)pružanjem pristupa dugoročnom financiranju za korisnike u zemljama AKP-a;

(b)pružanjem financiranja u domaćoj valuti;

(c)povećavanjem vjerodostojnosti korisnika i mobiliziranjem drugih financijskih sredstava kako bi se postigao katalizatorski učinak.

1Sporazum o partnerstvu između AKP-a i EZ-a (Sporazum iz Cotonoua) (SL L 317, 15.12.2000., str. 3.).

2Odluka Vijeća 2001/822/EZ od 27. studenoga 2001. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj zajednici (SL L 314, 30.11.2001., str. 1.).

3Članak 51. Uredbe Vijeća (EU) 2015/323 od 2. ožujka 2015. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond (Financijska uredba) (SL L 58, 3.3.2015., str. 17.).

4Bez obzira na to, Parlament je iznio nekoliko preporuka u pogledu Instrumenta ulaganja u svojoj rezoluciji od 29. travnja 2015.: „Razrješnica za 2013.: opći proračun EU-a – 8., 9. i 10. europski razvojni fond”, P8_TA-PROV(2015)0120, odlomci 53. – 63.

5Za pojedinosti vidjeti članak 3. stavak 1. točke (a) i (b) Dodatka II. Sporazumu iz Cotonoua.

6Godišnje izvješće o aktivnostima EIB-a u afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama te u prekomorskim područjima za 2014., str. 17. (http://www.eib.org/infocentre/publications/all/investment-facility-annual-report-2014.htm?lang=en).

Opseg revizije i revizijski pristup

11

Procijenili smo je li Instrumentom ulaganja ostvarena dodana vrijednost u pogledu razvojne suradnje EU-a sa zemljama AKP-a. Pri procjeni smo naglasak stavili na sljedeća dva pitanja:

(a)Jesu li operacije Instrumenta ulaganja usklađene s drugim mjerama EU-a za razvojnu suradnju koje su namijenjene zemljama AKP-a?

(b)Pruža li se Instrumentom ulaganja pristup dugoročnom financiranju, izdaju li se zajmovi u domaćoj valuti i ostvaruje li se katalizatorski učinak?

12

Ova revizija bila je kratka i usredotočena – prva revizija koju je Sud proveo u ovom području, a provedena je u razdoblju od siječnja do svibnja 2015. Njome su obuhvaćene operacije Instrumenta ulaganja u zemljama AKP-a koje su potpisane/odobrene između 2011. i 2014. godine. Operacije koje su financirane vlastitim sredstvima EIB-a nisu obuhvaćene s obzirom na to da one nisu u nadležnosti Suda. Nije obuhvaćeno ni financiranje pruženo prekomorskim zemljama i područjima jer se radilo o vrlo malim iznosima. Revizijom nije obuhvaćena procjena rezultata i ishoda te se stoga ne iznose zaključci o djelotvornosti Instrumenta ulaganja za AKP.

13

Naš revizijski rad sastojao se od analitičke provjere, razgovora s osobljem EIB-a i Komisije te detaljnog ispitivanja uzorka operacija. Obavljen je jedan revizijski posjet Keniji i Ugandi. Uzorkom je obuhvaćen niz financijskih instrumenata i sektora te se sastojao od 20 operacija kojima su dodijeljena financijska sredstva iz Instrumenta ulaganja za AKP (vidjeti prilog III.). Uzorkom je obuhvaćeno 35 % svih ugovora u vezi s Instrumentom ulaganja koji su sklopljeni sa zemljama AKP-a u razdoblju 2011. – 2014.

Opažanja

Operacije Instrumenta ulaganja općenito su usklađene s drugim mjerama EU-a za razvojnu suradnju

14

Ispitali smo jesu li operacije Instrumenta ulaganja usklađene s drugim mjerama EU-a za razvojnu suradnju koje su namijenjene zemljama AKP-a. U tu smo svrhu ispitali postupke odabira i mehanizme financiranja. Smatramo da je 20 operacija koje smo provjerili bilo usklađeno s razvojnom politikom EU-a kako je okvirno opisana u Sporazumu iz Cotonoua.

15

Zahvaljujući financijskoj omotnici za društveno odgovorno financiranje, Instrumentom ulaganja može se pružiti potpora projektima većeg rizika te istodobno zajamčiti veći razvojni učinak. Ta financijska omotnica ima velik potencijal za dodatno povećanje usklađenosti s drugim mjerama EU-a za razvojnu suradnju jer se njome stavlja naglasak na projekte kojima se ostvaruje snažan razvojni učinak, vodeći pri tome računa o općem cilju iskorjenjivanja siromaštva. Na temelju odluke o uporabi financijskih instrumenata iz travnja 2014. do kraja te godine odobrena su dva projekta.

Traženje i odabir projekata

16

EIB iz svog sjedišta u Luxembourgu koordinira traženje i odabir projekata. U tu svrhu surađuje sa svojim predstavnicima u zemljama AKP-a te se savjetuje s delegacijama EU-a koje se tamo nalaze. Nedavnom odlukom u području predmetne politike da se angažman EIB-a u zemljama AKP-a poveća, a lokalni uredi EIB-a smjeste u zgrade delegacija EU-a, trebalo bi se dodatno doprinijeti boljoj suradnji EIB-a i Komisije.

17

EIB priprema prijedloge za financiranje kojima se obuhvaća opis projekta i njegova usklađenost s relevantnom strategijom EU-a za potporu određenoj zemlji ili regiji. Kad se određeni prijedlog za financiranje predstavi odboru Instrumenta ulaganja⁷, od Komisije se traži da iznese mišljenje o usklađenosti prijedloga s razvojnom politikom EU-a. Nakon što odbor instrumenta ulaganja prihvati prijedlog, on se dostavlja upravnom vijeću EIB-a koje donosi konačnu odluku o financiranju.

18

Komisija je izrazila pozitivno mišljenje za svih 20 operacija koje smo provjerili. U slučajevima u kojima je Komisija iznijela određene primjedbe, o njima se raspravljalo na relevantnom sastanku odbora Instrumenta ulaganja.

Mehanizmi financiranja

Kreditne linije

19

Kreditne linije financijskim posrednicima glavno su sredstvo kojim Instrument ulaganja pruža potporu u pogledu financijskih potreba malih i srednjih poduzeća u zemljama AKP-a. Daljnjim pozajmljivanjem sredstava malim i srednjim poduzećima preko financijskih posrednika otvara se mogućnost da se na isplativ način uključi mnogo veći broj malih i srednjih poduzeća nego što bi bilo moguće izravnim pozajmljivanjem od EIB-a. Suradnjom s financijskim posrednicima Instrument ulaganja dobiva pristup informacijama o ključnim gospodarskim razvojnim promjenama u privatnom sektoru.

20

EIB surađuje s financijskim posrednicima koje odabire nakon pažljive dubinske analize (engl. due dilligence checks) njihove dotadašnje uspješnosti, buduće strategije i usmjerenosti na izdavanje zajmova velikom broju različitih malih i srednjih poduzeća. Uporaba financijskih posrednika u radu Instrumenta ulaganja donosi dvostruku korist: posrednici zahvaljujući Instrumentu raspolažu sigurnim dugoročnim financiranjem čime se razvija lokalni financijski sektor, a Instrument potiče da se preko posrednika pozajmljuju sredstva malim i srednjim poduzećima.

21

EIB je u okviru svojih provjera prihvatljivosti u pogledu pravilne uporabe kreditnih linija uveo „postupak dodjele” u kojem prije nego što isplati kreditnu liniju određenom financijskom posredniku prvo mora odobriti krajnje korisnike⁸. Financijski posrednik u okviru tog postupka također mora navesti EIB/Instrument ulaganja kao izvor sredstava u svim ugovorima o zajmu na temelju daljnjeg pozajmljivanja koje zaključi s korisnicima te izvješćivati EIB o uporabi kreditne linije.

22

Postupak dodjele koristan je u provjeri prihvatljivosti krajnjih korisnika te ga ne upotrebljava velik broj drugih institucija za financiranje razvoja. Utvrdili smo da se postupak dodjele primjenjivao na predviđeni način u projektima iz uzorka za Ugandu, dok u uzorku za Keniju nije ispunjena obveza navođenja EIB-a/Instrumenta ulaganja kao izvora sredstava (vidjeti okvir 2.).

Okvir 2.

Način na koji financijski posrednici upotrebljavaju financijska sredstva iz Instrumenta ulaganja

Nijedna od triju posjećenih banaka u Keniji u svojim ugovorima o zajmu na temelju daljnjeg pozajmljivanja koje je zaključila s malim i srednjim poduzećima nije navela da sredstva potječu iz Instrumenta ulaganja. Financijski posrednici u tom pogledu nisu ispunili svoje ugovorne obveze te krajnji korisnici nisu obaviješteni o tome da njihova financijska sredstva potječu iz Instrumenta ulaganja.

23

Mnoge kreditne linije financijskim posrednicima nadopunjavaju se različitim oblicima tehničke pomoći⁹. Iako je bilo predviđeno da krajnji korisnici prime i tehničku pomoć u obliku izrade projekata i osposobljavanja u području upravljanja, kad je riječ o kreditnim linijama obuhvaćenima revizijom utvrdili smo da financijski posrednici nisu obavijestili mala i srednja poduzeća o mogućnosti primanja takve tehničke pomoći.

Ulaganja u vlasnički kapital

24

Sporazumom iz Cotonoua predviđa se pružanje rizičnog kapitala u obliku sudjelovanja u vlasničkom kapitalu koje se obično odnosi na manjinske udjele koji nisu kontrolni¹⁰. Sudjelovanjem u vlasničkom kapitalu malim i srednjim poduzetnicima pruža se kapital za rast kako bi se potaknulo financijsko uključivanje, otvaranje radnih mjesta i poduzetništvo. Izloženost EIB-a u slučaju ulaganja u vlasnički kapital ograničena je na 20 % kapitala. Instrument ulaganja imao je na kraju 2014. udio u vlasničkom kapitalu u visini od 13 % ukupnog kapitala.

25

Instrument vrši ulaganja u vlasnički kapital izravno, tj. kupnjom dionica određenog poduzeća, ili neizravno, preko privatnog dioničkog fonda (vidjeti primjer u okviru 3.). U slučaju ulaganja u vlasnički kapital potrebno je aktivnije upravljanje EIB-a nego kad je riječ o zajmovima. EIB obično ima svog predstavnika u savjetodavnim odborima za fondove i zahvaljujući tome može jamčiti dosljednost s odabranim strategijama i usklađenost s razvojnom politikom EU-a. Privatnim dioničkim fondovima također se nastoje ostvariti ciljevi u području društvenog učinka (vidjeti primjer u okviru 8. – Fond za mikrofinanciranje).

Okvir 3.

Primjer ulaganja preko privatnog dioničkog fonda

Dogovoreno je da će se iz Instrumenta ulaganja uložiti iznos od 10 milijuna eura u jedan privatni dionički fond koji je uspostavljen radi ulaganja u srednja poduzeća u istočnoafričkim zemljama. EIB ima svog predstavnika u savjetodavnom odboru za fond. Strategija ulaganja bila je steći strateške manjinske udjele u srednjim poduzećima koja imaju velike izglede za rast. Cilj je vršiti ulaganja čije je razdoblje držanja od 4 do 6 godina u najviše 14 različitih poduzeća. Prednost se daje potrošačkoj robi, maloprodaji, financijskim uslugama, telekomunikacijama i proizvodnji.

Fond je u okviru svog prvog ulaganja sudjelovao u otkupu vodećeg proizvođača proizvoda za osobnu njegu u Tanzaniji. Otkup je proveden u konzorciju s jednom velikom međunarodnom bankom i jednim društvom rizičnog kapitala.

Izravno ulaganje u infrastrukturne projekte

26

U mnogim zemljama AKP-a postoji ozbiljan nedostatak osnovne infrastrukture. Instrumentom ulaganja podupiru se infrastrukturni projekti u područjima opskrbe električnom energijom i njezine proizvodnje, telekomunikacija, vodoopskrbe i kanalizacije kao i prometa, zdravstva i obrazovanja. Poseban se naglasak stavlja na obnovljivu energiju i projekte za borbu protiv klimatskih promjena. Infrastrukturnim projektima moguće je ostvariti održivi rast, otvoriti radna mjesta i poboljšati regionalnu integraciju.

27

Utvrdili smo da su svi infrastrukturni projekti obuhvaćeni revizijom usklađeni s drugim mjerama EU-a za razvojnu suradnju (vidjeti primjer u okviru 4.).

Instrumentom ulaganja pruža se pristup dugoročnom financiranju i izdaju zajmovi u domaćoj valuti te se ostvaruje katalizatorski učinak

28

Ispitali smo je li Instrumentom ulaganja ostvarena očekivana dodana vrijednost. Stanje na tržištu u međuvremenu se promijenilo, no u prvim godinama djelovanja Instrumenta ulaganja EIB je bio jedan od rijetkih sudionika na tržištu koji nudi dugoročno financiranje u privatnom sektoru u lokalnim valutama. Instrument je imao i katalizatorski učinak na način da su njime privučena dodatna financijska sredstva.

Okvir 4.

Primjer infrastrukturnog projekta

Iz Instrumenta ulaganja izdvojeno je 30 milijuna eura za plinsku elektranu u Kribiju, termoelektranu na prirodni plin snage 216 MW u Kamerunu. Ova je elektrana, za koju su ukupni troškovi projekta iznosili 253 milijuna eura, prva takve vrste u toj zemlji te će se zahvaljujući njoj električnom energijom opskrbiti više od 160 000 kućanstava, lokalnih industrijskih postrojenja i malih poduzeća. Cilj je projekta zadovoljiti sve veću potražnju za električnom energijom u toj zemlji te ostvariti koristi u pogledu trgovine, otvaranja radnih mjesta i gospodarskog rasta.

Dugoročno financiranje

29

Održivost ulaganja u pravilu je u svim sektorima veća ako ta ulaganja obuhvaćaju dugoročno financiranje. Pružanje dugoročnog financiranja u obliku kreditnih linija financijskim posrednicima za banke znači mogućnost dodatnih sigurnih financijskih sredstava. Time se bankama omogućuje daljnje pozajmljivanje financijskih sredstava malim i srednjim poduzećima kojima su ona potrebna. U uzorku obuhvaćenom revizijom zajmovi financijskim posrednicima u prosjeku su trajali devet godina.

30

Dugoročno financiranje ne pruža samo EIB, već i većina drugih institucija za financiranje razvoja. Međutim, Instrument ulaganja posljednjih je nekoliko godina u velikoj mjeri povećao pozajmljivanje za kreditne linije. Kreditne linije činile su na kraju 2014. godine 28 % portfelja Instrumenta ulaganja u usporedbi s 14 % na kraju 2010. U povećanju tog udjela odražava se stalna važnost dugoročnog financiranja koje se nudi Instrumentom ulaganja (vidjeti okvir 5.).

Okvir 5.

Kreditne linije Instrumenta ulaganja u razdoblju 2011. – 2014. (u milijunima eura)

Zemlja/regija | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Ukupno
Bocvana |  |  |  | 20,00 | 20,00
Dominikanska Republika | 15,50 |  | 1,00 |  | 16,50
Gana | 8,00 |  | 20,00 | 20,00 | 48,00
Haiti | 8,00 |  |  |  | 8,00
Kenija | 13,50 | 76,50 |  | 50,00 | 140,00
Malavi |  |  | 15,00 |  | 15,00
Mozambik |  |  |  | 5,00 | 5,00
Nigerija |  | 100,17 | 120,00 | 50,00 | 270,17
Regionalno – Afrika |  |  |  | 80,11 | 80,11
Regionalno – Karibi | 50,00 |  |  |  | 50,00
Regionalno – Istočna Afrika | 4,00 | 60,00 | 114,00 | 152,00 | 330,00
Regionalno – Južna Afrika |  |  |  | 25,50 | 25,50
Regionalno – Zapadna Afrika | 10,00 |  |  |  | 10,00
Ruanda | 8,00 |  |  |  | 8,00
Sejšeli |  | 5,00 |  |  | 5,00
Zambija |  |  |  | 25,00 | 25,00
Ukupno | 177,00 | 241,67 | 270,00 | 427,61 | 1056,28

Izvor: EIB.

Financiranje u domaćoj valuti

31

Kad je to izvedivo i prikladno, EIB se potiče na to da izdaje zajmove u domaćoj valuti kako bi se izbjegao kreditni rizik za krajnjeg korisnika¹¹. U skladu s unutarnjom politikom o kreditnom riziku u EIB-u, zajmovi u domaćoj valuti ograničeni su na 20 % ukupnih sredstava koja su dodijeljena Instrumentu ulaganja. Tijekom razdoblja 2011. – 2014. stopa financiranja u domaćoj valuti bila je veća nego u bilo kojem prethodnom razdoblju i u pogledu godišnjeg iznosa i u pogledu udjela u ukupnom portfelju Instrumenta ulaganja. Iznos pozajmljen u domaćoj valuti činio je na kraju 2014. godine udio od 18,1 % u ukupnim sredstvima koja su dodijeljena Instrumentu ulaganja.

32

Izdavanje zajmova u domaćoj valuti dragocjeno je sredstvo za povećanje razvojnog učinka Instrumenta ulaganja. Riječ je o inicijativi koju je pozdravio velik broj financijskih posrednika u zemljama AKP-a (vidjeti primjer u okviru 6.).

33

I druge institucije za financiranje razvoja pružaju financiranje u domaćoj valuti, a neki financijski posrednici mogu sami snositi valutni rizik. Međutim, postoji velika potražnja za zajmovima u domaćoj valuti, a EIB ima važnu ulogu u zadovoljavanju te potražnje.

Okvir 6.

Mikrofinanciranje na Haitiju

Jednoj instituciji za mikrofinanciranje na Haitiju otvorena je kreditna linija kako bi mogla povećati svoj portfelj u kontekstu obnove nakon potresa. Ciljni su korisnici pojedinačni poduzetnici i vrlo mala poduzeća u urbanim područjima koji se prije svega bave trgovačkim aktivnostima, obrtništvom i pružanjem usluga. Iznos koji je pružen s pomoću Instrumenta ulaganja izdan je u domaćoj valuti, haitskim gourdima, a odgovara iznosu od 3 milijuna eura. U ovom je slučaju valutni rizik u potpunosti snosio Instrument ulaganja. Tom se inicijativom pruža pristup financijskim sredstvima malim lokalnim poduzećima.

Katalizatorski učinak

34

U Sporazumu iz Cotonoua navodi se da bi operacije Instrumenta ulaganja trebale imati katalizatorski učinak na način da se njima potakne mobilizacija dugoročnih lokalnih resursa te privuku privatni ulagači i zajmodavci za projekte u državama AKP-a¹².

35

Jednostavan način na koji se katalizatorski učinak može utvrditi izračun je omjera financijske poluge na način da se ukupan iznos ulaganja u projekte podijeli s ukupnim iznosom iz Instrumenta ulaganja. Na temelju informacija koje su prikupljene razgovorima s financijskim posrednicima i krajnjim korisnicima, uzorak od 20 projekata Instrumenta ulaganja koji je obuhvaćen revizijom ima sljedeće omjere financijske poluge (vidjeti okvir 7.):

Okvir 7.

Omjer financijske poluge

Financijski instrument | Financijska poluga | Napomene
Infrastrukturni projekti i izravni zajmovi | 4,6 | Ukupni troškovi projekta podijeljeni sa sredstvima izdvojenima iz instrumenta ulaganja
Kreditne linije | 3,2 | Instrumentom se financira do 50 % ukupnih troškova projekta
Vlasnički kapital | 7,1 | Ukupna vrijednost fonda rizičnog kapitala podijeljena sa sredstvima izdvojenima iz instrumenta ulaganja

Izvor: Sud.

36

Učinak Instrumenta ulaganja u pružanju financijske poluge za dodatna sredstva ponekad je teško procijeniti. Mjerenje ovisi o tome smatra li se da se Instrument ulaganja „pridružio” (druga institucija za financiranje razvoja pozvala je EIB na sudjelovanje u projektu) ili je bio „pokretač” (EIB je pokrenuo projekt).

37

Međutim, katalizatorski učinak smatra se širim pojmom koji ne obuhvaća samo učinak financijske poluge. Dodana vrijednost Instrumenta ulaganja proizlazi iz povećanja vjerodostojnosti do kojeg je došlo zbog uključenosti EIB-a. Veća vjerodostojnost drugim zajmodavcima i donatorima daje sigurnost te ih potiče na sudjelovanje u određenim projektima (vidjeti primjere u okviru 8.).

Okvir 8.

Projekti koji imaju snažan katalizatorski učinak

Vjetroelektrana na jezeru Turkana

Instrument ulaganja sudjeluje u financiranju projekta izgradnje vjetroelektrane na jezeru Turkana čija je vrijednost 623 milijuna eura, što čini jedno od najvećih pojedinačnih privatnih ulaganja u Keniji, a riječ je o najvećoj vjetroelektrani u supsaharskoj Africi. Financijska sredstva iz Instrumenta ulaganja iznose 150 milijuna eura. U ovom je projektu Instrumentom ulaganja ostvaren snažan katalizatorski učinak: uključenost EIB-a bila je ključna u poticanju drugih ulagača na sudjelovanje.

Fond za mikrofinanciranje

Iz Instrumenta ulaganja izdvojeno je 5 milijuna eura za jedan fond za mikrofinanciranje koji je bio usredotočen na institucije za mikrofinanciranje i male proizvođače koji su aktivni u području poštene trgovine u Africi. Ukupni prikupljeni kapital iznosio je 22 milijuna eura. Fond su prvotno pokrenule tri nevladine organizacije. Bez potpore Instrumenta ulaganja najvjerojatnije ne bi došlo do provedbe tog projekta.

7Odbor Instrumenta ulaganja (odnosno odbor Investicijskog instrumenta) uspostavljen je člankom 13. Uredbe Vijeća (EZ) br. 617/2007 od 14. svibnja 2007. o provedbi 10. Europskog razvojnog fonda prema Sporazumu o partnerstvu između AKP-a i EZ-a (SL L 152, 13.6.2007., str. 1.). Odbor čine predstavnici država članica i Komisija, koja nema pravo glasa.

8„Postupak dodjele” ne primjenjuje se na mikrofinanciranje za koje financijski posrednici EIB-u dostavljaju opći plan raspodjele sredstava.

9Na primjer procjenama rizika, dubinskom analizom, osposobljavanjem u području upravljanja ili izradom projekata.

10Članak 2. Dodatka II. Sporazumu iz Cotonoua.

11Članak 5. točka (c) Dodatka II. Sporazumu iz Cotnoua.

12Članak 3. stavak 1. točka (b) Dodatka II. Sporazumu iz Cotonoua.

Zaključci i preporuke

38

Na temelju revizije koju smo proveli zaključujemo da se Instrumentom ulaganja ostvaruje dodana vrijednost razvojne suradnje EU-a sa zemljama AKP-a. Instrument ulaganja usklađen je s razvojnom suradnjom EU-a sa zemljama AKP-a te se njime pruža pristup dugoročnom financiranju, izdaju zajmovi u domaćoj valuti i ostvaruje katalizatorski učinak.

39

Usklađenost Instrumenta ulaganja s drugim područjima razvojne suradnje EU-a sa zemljama AKP-a dodatno je povećana nakon što je EIB s pomoću financijske omotnice za društveno odgovorno financiranje počeo provoditi projekte većeg rizika (vidjeti odlomak 15.).

40

U Keniji smo utvrdili da financijski posrednici nisu u potpunosti ispunili obvezu davanja vidljivosti Instrumentu ulaganja, propustivši u ugovorima o zajmu na temelju daljnjeg pozajmljivanja koje su potpisali s malim i srednjim poduzećima navesti da je upravo on izvor sredstava (vidjeti odlomke 21. i 22.).

1. preporuka
Sustavno navođenje Instrumenta ulaganja kao izvora sredstava u ugovorima o zajmu na temelju daljnjeg pozajmljivanja

EIB bi trebao voditi računa o tome da financijski posrednici navedu Instrument ulaganja kao izvor sredstava u ugovorima o zajmu na temelju daljnjeg pozajmljivanja kako bi krajnji korisnici o tome bili obaviješteni.

41

Tehnička pomoć kojom se nadopunjuju kreditne linije nije bila dovoljno usmjerena na krajnje korisnike (vidjeti odlomak 23.).

2. preporuka
Predlaganje uporabe tehničke pomoći kao nadopune kreditnim linijama

Kako bi se povećao razvojni učinak na razini malih i srednjih poduzeća, EIB bi zajedno s financijskim posrednicima trebao voditi računa o tome da krajnji korisnici u cijelosti mogu ostvariti koristi tehničke pomoći.

42

Instrument ulaganja ima važnu ulogu u pružanju pristupa dugoročnom financiranju i izdavanju zajmova u domaćoj valuti. Osim toga, njime je postignut katalizatorski učinak (vidjeti odlomke 28. – 37.).

Ovo je izvješće usvojilo III. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda g. Karel PINXTEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 22. rujna 2015.

Za Revizorski sud

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsjednik

Prilozi

Prilog I.

Godišnje i kumulativne odobrene operacije, potpisani ugovori i izvršene isplate za Instrument ulaganja za zemlje AKP-a

(u milijunima eura)

| 2003. – 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | Ukupno
Odobrenja | 3396,3 | 429,6 | 617 | 818 | 443,6 | 5704,6
Potpisani ugovori | 2816,1 | 193 | 355 | 471,5 | 652,6 | 4488,2
Isplate | 1401,4 | 305,5 | 315,1 | 277,2 | 290,5 | 2589,7

Izvor: EIB.

Prilog II.

Detaljan prikaz sredstava po financijskim instrumentima
Iznosi ugovoreni u razdoblju 2011. – 2014.

Izvor: EIB.

Prilog III.

Popis projekata obuhvaćenih provjerom koju je proveo Sud (u milijunima eura)

Br. | Zemlja | Naziv ugovora | Iznos ugovoren u okviru Instrumenta ulaganja | Ukupna vrijednost projekta¹ | Godina potpisivanja | Sektor/instrument
1 | Kamerun | Plinska elektrana u Kribiju | 29,5 | 260 | 2012. | Infrastruktura (energija)
2 | Haiti | ACME Haiti – zajam u domaćoj valuti | 3,0 | 6 | 2011. | Kreditna linija
3 | Kenija | Vjetroelektrana na jezeru Turkana | 150,0 | 623 | 2014. | Infrastruktura (energija)
4 | Kenija | Banka Family Bank, u okviru instrumenta PEFF | 10,0 | 20 | 2013. | Kreditna linija
5 | Kenija | Društvo Housing finance | 20,0 | 50 | 2012. | Kreditna linija
6 | Kenija | Mikrofinancijski instrument za banku Family Bank | 10,0 | 20 | 2013. | Kreditna linija
7 | Kenija | Financijska institucija Shelter Afrique | 15,0 | 38 | 2013. | Urbani razvoj
8 | Malavi | Kreditna linija za Malavi | 15,0 | 30 | 2013. | Kreditna linija
9 | Mauricijus | Hotel uz zračnu luku na Mauricijusu | 8,0 | 21 | 2012. | Turizam
10 | Nigerija | Banka Access Bank | 50,0 | 125 | 2012. | Kreditna linija
11 | Regionalno – Afrika | Fond Adena | 12,0 | 100 | 2011. | Vlasnički kapital
12.a | Regionalno – Afrika | Udruga EDFI/ društvo EFP – financijska institucija Proparco | Dio preuzetih obveza za EDFI/EFP koje ukupno iznose 100 milijuna eura | 75 | 2013. | Zajam
12.b | Kenija | EDFI/EFP – nizozemska razvojna banka FMO | 45 | Kreditna linija
13 | Regionalno – Afrika | Fond Catalyst | 8,93 | 125 | 2011. | Vlasnički kapital
14 | Regionalno – Afrika | Fond za informacijske i komunikacijske tehnologije u sklopu društva Convergence | 19,25 | 145 | 2012. | Vlasnički kapital
15 | Regionalno – AKP | Fond FEFISOL | 5,0 | 22 | 2011. | Vlasnički kapital
16 | Regionalno – Afrika | Banka PTA | 80,0 | 160 | 2014. | Kreditna linija
17 | Tanzanija | Banka NMB – financijski instrument PEFF | 50,0 | 107 | 2013. | Kreditna linija
18 | Tanzanija | Banka NMB – Mikrofinanciranje | 20,0 | 88 | 2013. | Kreditna linija
19 | Uganda | Banka Crane | 28,0 | 56 | 2014. | Kreditna linija
20 | Uganda | Banka EADB | 25,0 | 50 | 2012. | Kreditna linija

1Iznosi za koje su preuzete obveze u vrijeme provedbe revizije.

Odgovori EIB-a

Sažetak

Europska investicijska banka pozdravlja završno izvješće Europskog revizorskog suda na temu „The ACP Investment Facility (ACP IF): does it provide added value?”. Obavljena revizija omogućila je ocjenu svrsishodnosti i značaja reprezentativnog uzorka projekata financiranih iz Instrumenta za ulaganja, a s obzirom na razvojne ciljeve EU-a koji su utvrđeni Sporazumom iz Cotonoua. Svi zaključci i preporuke koje je donijelo 3. vijeće s našega su gledišta prihvatljivi.

Opažanja

Mehanizmi financiranja

26

Instrumentom za ulaganja zaista se financiraju projekti osnovne infrastrukture u strogom smislu te riječi (osobito privatni) na području energetike, prometa, telekomunikacija i vodnog gospodarstva. Projekti na području obrazovanja i zdravstva se za sada ostvaruju posredovanim financiranjem (kreditnim linijama ili ulaganjima u udjele investicijskih fondova), a poglavito putem omotnice za financiranje razvojnog učinka, koja je uvedena 2014. Cilj je pospješiti pristup zdravstvu i obrazovanju, osobito za najugroženije skupine stanovništva, i to ponajprije tako što se privatnim tvrtkama pomaže pri širenju njihove ponude. Unatoč tome, predviđamo i izravnije uključivanje u financiranje osnovne infrastrukture na ta dva područja, napose projektima koji će se financirati “kombiniranjem” izvora sredstava.

Zaključci i preporuke

1. preporuka

Sustavno upućivanje na izvor sredstava u ugovorima o zajmu između financijskih posrednika i krajnjih korisnika već je i sada predmetom odredbe u svim našim ugovorima o financijskom posredovanju. Nastojimo pojačati napore koje ulažemo ne bismo li se pobrinuli za propisnu provedbu ove odredbe. Slijedom obavljene revizije, od svojih smo kenijskih partnera¹ već zatražili aktivno ispunjavanje te ugovorne obveze, a ubuduće ćemo osobitu pozornost posvećivati tom ključnom aspektu osiguravanja vidljivosti djelovanja Europske unije u okviru Ugovora iz Cotonoua.

2. preporuka

Iako je točno da je, radi sveobuhvatnog osuvremenjivanja financijskog sektora u zemljama AKP-a, znatan dio tehničke pomoći zamišljen s ciljem jačanja kapaciteta domaćih financijskih institucija (osobito poslovnih banaka i makrofinancijskih institucija), programi tehničke pomoći su u manjoj mjeri okrenuti i prema krajnjim korisnicima, tj. poduzetnicima, a kako bi im se pomoglo da još više ulagačkih projekata MSP-a bude prihvatljivo za financiranje sredstvima banke. Svoje novije projekte tehničke pomoći već smo počeli izravno usmjeravati i prema tvrtkama. Štoviše, valja napomenuti kako, u sklopu 11. Europskog razvojnog fonda (ERF), EIB namjerava produbiti svoju suradnju s Europskom komisijom, osobito u okviru projekata za razvoj privatnog sektora, financiranih po načelu „kombiniranja” izvora sredstava. Time će se omogućiti povećanje obujma i raznovrsnosti tehničke pomoći koja se pruža krajnjim korisnicima sredstava iz Instrumenta za ulaganja. Upravo su u tijeku razgovori o cijelom nizu konkretnih pristupa.

1 Projekt stanogradnje i razvoja komunalne infrastrukture, koji se ostvaruje posredstvom banke Shelter-Afrique (SHELTER-AFRIQUE COMMUNITY DEVELOPMENT).

QJ-AB-15-015-HR-E    ISSN 2315-2230

Instrument ulaganja za afričke, karipske i pacifičke zemlje, kojim upravlja EIB, obnavljajući je fond rizičnog kapitala kojim se podupiru ulaganja privatnih subjekata i javnih subjekata kojima se upravlja komercijalno u skupinu afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja. Financiranje koje se njime pruža s pomoću raznih financijskih instrumenata seže od srednjoročnog do dugoročnog te se njime nastoje ostvariti održive gospodarske, društvene i ekološke koristi.
Sud je zaključio da se Instrumentom ulaganja ostvaruje dodana vrijednost i da su operacije koje se provode u okviru Instrumenta općenito usklađene s razvojnom suradnjom EU-a sa zemljama AKP-a. Međutim, ugovorna obveza obavještavanja krajnjih korisnika o tome da financiranje potječe iz EIB-a/Instrumenta ulaganja ne poštuje se u svim slučajevima, a tehnička pomoć nije uvijek usmjerena na mala i srednja poduzeća.