EUROPOS AUDITO RŪMAI

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

El. paštas: eca-info@eca.europa.eu

Tinklavietė: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).

Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015

Print | ISBN 978-92-872-3147-5 | ISSN 1831-0885 | doi:10.2865/879223 | QJ-AB-15-015-LT-C
PDF | ISBN 978-92-872-3132-1 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/925589 | QJ-AB-15-015-LT-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3160-4 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/333791 | QJ-AB-15-015-LT-E

© Europos Sąjunga, 2015

Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ

Nemokamų leidinių galite įsigyti:

•vieną egzempliorių:
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).

(*)Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).

Parduodamų leidinių galite įsigyti:

•svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

LT
2015

Nr. 14

Specialioji ataskaita

AKR investicinė priemonė.
Ar ji suteikia papildomos
naudos?

(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

Auditorių grupė

Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai atrenka ir nustato šias audito užduotis, siekdami kiek įmanoma padidinti jų poveikį ir atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.

Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Karel Pinxten vadovaujama III audito kolegija, atsakinga už išorės veiksmų išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys Klaus-Heiner Lehne, jam talkino jo kabineto vadovas Michael Weiss; skyriaus vadovė Sabine Hiernaux-Fritsch; auditorių grupės vadovas Lars Markström; auditoriai Polina Cherneva ir Athanasios Tsamis.

Iš kairės į dešinę: S. Hiernaux-Fritsch, M. Weiss, K.-H. Lehne, A. Tsamis, L. Markström.

Turinys

Žodynėlis ir santrumpos

Santrauka

Įvadas

Investicinės priemonės sukūrimas

Papildoma Investicinės priemonės nauda

Audito apimtis ir metodas

Pastabos

Apskritai Investicinės priemonės operacijos dera su kitomis ES vystomojo bendradarbiavimo priemonėmis

Projektų apžvalga ir atranka

Finansavimo tvarka

Pagal Investicinę priemonę suteikiama galimybė pasinaudoti ilgalaikiu finansavimu, paskolomis vietos valiuta, ji daro skatinamąjį poveikį

Ilgalaikis finansavimas

Finansavimas vietos valiuta

Skatinamasis poveikis

Išvados ir rekomendacijos

I priedas. |  | Per vienus metus ir iš viso AKR šalyse pagal Investicinę priemonę patvirtintos operacijos, pasirašytos sutartys ir išmokėtos lėšos
II priedas. |  | Duomenys pagal finansines priemones
III priedas. |  | Audito Rūmų nagrinėtų projektų sąrašas

EIB atsakymai

Žodynėlis ir santrumpos

AKR: Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupė

EIB: Europos investicijų bankas.

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 309 straipsnį EIB uždavinys – prisidėti prie vidaus rinkos plėtros. Be to, pagal Kotonu susitarimą Bankas administruoja AKR investicinę priemonę.

EPF: Europos plėtros fondai.

EPF yra pagrindinė priemonė Europos Sąjungos pagalbai vystomajam bendradarbiavimui Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėse, užjūrio šalyse ir teritorijose teikti. 2000 m. birželio 23 d. Kotonu 20 metų laikotarpiui pasirašytas partnerystės susitarimas (Kotonu susitarimas) šiuo metu yra Europos Sąjungos santykių su šiomis šalimis ir teritorijomis pagrindas. Jo pagrindinis tikslas yra sumažinti ir galiausiai panaikinti skurdą.

ES delegacija: ES atstovauja 139 ES delegacijos ir biurai visame pasaulyje. ES delegacijos yra Europos Komisijos struktūros dalis, jos atstovauja bendriems ES interesams.

MVĮ: Mažosios ir vidutinės įmonės

UŠT: Užjūrio šalys ir teritorijos

Santrauka

I

AKR investicinė priemonė sukurta pagal Kotonu susitarimą, pradėta įgyvendinti 2003 m. ir bus įgyvendinama 20 metų. Priemonės tikslas – remti privačių ir komercinių viešųjų įstaigų investicijas visuose ekonomikos sektoriuose. Pagal ją naudojant įvairias finansines priemones skiriamas vidutinės trukmės–ilgalaikis finansavimas ir taip siekiama tvarios naudos ekonomikos, socialinėje, aplinkos apsaugos srityse.

II

Investicinė priemonė, kuriai kapitalas skiriamas iš 9-ojo, 10-ojo ir 11-ojo Europos plėtros fondų, yra rizikos apyvartinis fondas; siekiama, kad tai būtų finansiškai tvarus fondas. Bendras fondo biudžetas yra 3 685 milijonai eurų. Valstybės narės savo kapitalo įnašus moka tiesiogiai Europos investicijų bankui (EIB), kuris valdo Priemonę.

III

Per auditą vertindami, ar Investicinė priemonė suteikė papildomos naudos ES bendradarbiavimo su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalimis srityje, rėmėmės 2011–2014 m. pasirašytomis operacijomis. Vertinome, ar Investicinės priemonės operacijos dera su kita AKR šalims teikta parama vystymuisi, taip pat vertinome, kaip pagal Priemonę pavyko skirti ilgalaikį finansavimą ir paskolas vietos valiuta. Pagaliau vertinome, ar Priemonės operacijomis padaryta skatinamojo poveikio.

IV

Padarėme išvadą, kad Investicinė priemonė ES vystomojo bendradarbiavimo su AKR šalimis srityje iš tikrųjų suteikė papildomos naudos.

V

Investicinės priemonės operacijos iš esmės dera su ES vystomuoju bendradarbiavimu su AKR šalimis. Projektai buvo įgyvendinami pagal Poveikio finansavimo priemonių paketą (angl. Impact Financing Envelope). Sutartinio įsipareigojimo informuoti galutinius gavėjus apie EIB ir (arba) pagal Investicinę priemonę skiriamą finansavimą laikomasi ne visada, o techninė pagalba ne visada skiriama mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ).

VI

Pagal Investicinę priemonę ilgalaikės paskolos ir finansavimas teikiami vietos valiuta. Taip pat matyti, kad Priemonė daro teigiamą skatinamąjį poveikį.

VII

Šios ataskaitos pabaigoje pateikiame dvi rekomendacijas, kaip padidinti Investicinės priemonės teikiamą papildomą naudą.

Įvadas

Investicinės priemonės sukūrimas

01

Investicinė priemonė sukurta 2003 m. pagal Kotonu susitarimą¹ ir Užjūrio asociacijos sprendimą² 20 metų laikotarpiui. Jos tikslas – remti privačių ir komercinių viešųjų subjektų investicijas visuose ūkio sektoriuose (paslaugų, energetikos, telekomunikacijų, transporto ir kt.). Pagal ją naudojant įvairias finansines priemones skiriamas vidutinės trukmės–ilgalaikis finansavimas ir taip siekiama tvarios naudos ekonomikos, socialinėje, aplinkos apsaugos srityse.

02

Europos investicijų bankas (EIB) pagal Priemonę teikiamą finansavimą papildo nuosavais ištekliais. Pagrindinės pagal Investicinę priemonę ir iš EIB nuosavų išteklių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupei bei Užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT) skirto finansavimo sudedamosios dalys apžvelgtos toliau, 1 schemoje.

1 schema

Pagal Investicinę priemonę ir iš EIB nuosavų išteklių AKR šalims ir UŠT skirto finansavimo apžvalga

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis EIB duomenimis.

03

Valstybės narės savo įnašus į Investicinę priemonę moka tiesiogiai EIB. Šios lėšos paskirstomos pagal 9-ąjį, 10-ąjį ir 11-ąjį Europos plėtros fondus (EPF). Investicinę priemonę valdo EIB; EIB veikia ES vardu, visa rizika tenka ES³; kaip ir EPF, Investicinė priemonė nėra ES bendrojo biudžeto dalis. Investicinė priemonė neįeina į Audito Rūmų metinį audito patikinimo pareiškimą, jai netaikomas Europos Parlamento sprendimas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo⁴.

04

Investicinė priemonė yra apyvartinis fondas, t. y. jos pajamos ir grąžintos lėšos panaudojamos toliau vykdomoms operacijoms finansuoti, kad Priemonė būtų finansiškai tvari. Iš 9-ojo, 10-ojo ir 11-ojo EPF Priemonei skirtas biudžetas iš viso siekė 3 685,5 milijono eurų. Iki 2014 m. pabaigos valstybės narės buvo įmokėjusios 2 057 milijonus eurų. Išsamesni duomenys apie Investicinės priemonės portfelį AKR šalyse pateikti I priede.

05

Iš 11-ojo EPF į Investicinės priemonės biudžetą papildomai pervesti 500 milijonų eurų, kuriuos numatyta panaudoti specialiems tikslams – Poveikio finansavimo priemonių paketui (angl. Impact Financing Envelope, IFE) įgyvendinti ir operacijoms, kuriomis daromas didesnis vystomasis poveikis, finansuoti.

06

Investicinė priemonė EIB apskaitoje priskirta prie nebalansinių straipsnių. Nuo 2010 m. pabaigos iki 2014 m. pabaigos Investicinės priemonės portfelis išaugo nuo 2,8 iki 4,5 milijardo eurų. Šio laikotarpio pajamos parodytos 1 langelyje.

07

Kotonu susitarime nurodyta, kad Investicinė priemonė privalo būti įgyvendinama rinkos sąlygomis, neiškraipant vietos rinkų, ja negalima naudotis vietoj privačių finansavimo šaltinių. Taip pat reikia stengtis, kad Priemonė darytų skatinamąjį poveikį – skatintų mobilizuoti ilgalaikius vietinius išteklius, pritrauktų privačius investuotojus ir skolintojus⁵.

1 langelis

Investicinės priemonės portfelis ir pajamos 2011–2014 m. (milijonais eurų)

| 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m.
Pasirašytos sutartys (suma) | 3 009,1 | 3 364,1 | 3 835,6 | 4 488,2
Visos metų pajamos | 78,4 | 45,7 | 10,3 | 31,2

Šaltinis: EIB.

08

Kalbant apie finansavimo sąlygas, svarbiausias finansavimo pagal Investicinę priemonę ir paskolų iš EIB nuosavų išteklių skirtumas yra kredito rizikos lygis. Iš EIB nuosavų išteklių suteikiamos tik tvirtomis garantijomis ir kitomis priemonėmis užtikrintos paskolos, o skiriant finansavimą pagal Investicinę priemonę, galima prisiimti didesnę riziką. Paskolos iš EIB nuosavų išteklių daugiausia naudojamos viešojo sektoriaus projektams.

09

Pagal Investicinę priemonę daugiausia teikiamos kredito linijos finansiniams tarpininkams ir rizikos kapitalas, investuojant į nuosavybės vertybinius popierius ir finansuojant infrastruktūros projektus (žr. II priedą).

Papildoma Investicinės priemonės nauda

10

EIB pabrėžia tris konkrečius būdus, kaip Investicinė priemonė gali suteikti papildomos naudos⁶:

a)gavėjams AKR šalyse suteikiant galimybę pasinaudoti ilgalaikiu finansavimu;

b)skiriant finansavimą vietos valiuta;

c)padidinant gavėjų patikimumą, sutelkiant kitus finansinius išteklius ir taip siekiant skatinamojo poveikio.

1AKR–EB partnerystės (Kotonu) susitarimas (OL L 317, 2000 12 15, p. 3).

22001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos (OL L 314, 2001 11 30, p. 1).

32015 m. kovo 2 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 2015/323 dėl 11-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento 51 straipsnis (OL L 58, 2015 3 3, p. 17).

4Vis dėlto, Parlamentas parengė keletą rekomendacijų dėl Investicinės priemonės ir jas išdėstė 2015 m. balandžio 29 d. sprendimo dėl aštuntojo, devintojo ir dešimtojo Europos plėtros fondų 2013 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo 53–63 dalyse.

5Išsamesnė informacija pateikta Kotonu susitarimo II priedo 3 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose.

62014 m. EIB veiklos Afrikos, Karibų, Ramiojo vandenyno valstybėse ir užjūrio teritorijose ataskaita, p. 17 (http://www.eib.org/infocentre/publications/all/investment-facility-annual-report-2014.htm?lang=en).

Audito apimtis ir metodas

11

Vertinome, ar Investicinė priemonė suteikia papildomos naudos ES vystomojo bendradarbiavimo su AKR šalimis srityje. Vertindami dėmesį sutelkėme į šiuos du klausimus:

a)Ar Investicinės priemonės operacijos dera su ES vystomojo bendradarbiavimo priemonėmis, skirtomis AKR šalims?

b)Ar pagal Investicinę priemonę suteikiama galimybė pasinaudoti ilgalaikiu finansavimu ir paskolomis vietos valiuta ir ar ji daro skatinamąjį poveikį?

12

Tai buvo trumpas ir konkretus auditas, Audito Rūmų šioje konkrečioje srityje atliktas pirmą kartą; jis buvo vykdomas 2015 m. sausio–gegužės mėn. Per auditą nagrinėtos 2011–2014 m. pasirašytos Investicinės priemonės operacijos AKR šalyse. Iš EIB nuosavų išteklių finansuotos operacijos neįtrauktos, nes nepriklauso Audito Rūmų kompetencijai. UŠT skirtas finansavimas taip pat neįtrauktas, nes jo sumos buvo labai mažos. Per auditą nevertinti rezultatų ir produktų rodikliai, todėl išvada dėl AKR Investicinės priemonės efektyvumo nedaryta.

13

Auditą sudarė analizė, pokalbiai su EIB ir Komisijos darbuotojais, išsamus operacijų imties nagrinėjimas. Surengtas vienas audito vizitas į Keniją ir Ugandą. Operacijų imtį, į kurią įėjo įvairios finansų priemonės ir sektoriai, sudarė 20 iš Investicinės priemonės finansuotų operacijų (žr. III priedą). Imtis sudarė 35 proc. visų pagal Investicinę priemonę 2011–2014 m. su AKR šalių gavėjais pasirašytų sutarčių.

Pastabos

Apskritai Investicinės priemonės operacijos dera su kitomis ES vystomojo bendradarbiavimo priemonėmis

14

Nagrinėjome, ar Investicinės priemonės operacijos dera su AKR šalims skirtomis ES vystomojo bendradarbiavimo priemonėmis. Tuo tikslu nagrinėjome atrankos procedūras ir finansavimo tvarką. Mūsų nuomone, 20 nagrinėtų operacijų dera su Kotonu susitarime aprašytais bendrais ES vystymosi politikos aspektais.

15

Poveikio finansavimo priemonių paketas (PFPP) suteikia galimybę Investicine priemone remti projektus, kurie yra rizikingesni, bet kartu gali padaryti didesnį vystomąjį poveikį. PFPP suteikia didžiulių galimybių užtikrinti dar didesnę darną su kitomis ES vystomojo bendradarbiavimo priemonėmis, dėmesį sutelkus į projektus, kuriais daromas didelis vystomasis poveikis ir siekiama visuotinio tikslo sumažinti skurdą. 2014 m. balandžio mėnesį priėmus sprendimą dėl naudotinų finansinių priemonių, iki 2014 m. pabaigos patvirtinti du projektai.

Projektų apžvalga ir atranka

16

EIB koordinuoja projektų apžvalgą ir atranką iš savo buveinės Liuksemburge. Tam pasitelkia savo atstovus AKR šalyse ir konsultuojasi su tose šalyse veikiančiomis ES delegacijomis. Neseniai priimtas politinis sprendimas intensyvinti EIB veiklą AKR šalyse ir ES delegacijų patalpose įkurti EIB vietos biurus turėtų padėti dar geriau koordinuoti EIB ir Komisijos darbą.

17

EIB parengia finansavimo pasiūlymus, įtraukia projekto aprašą ir aprašo, kaip projektas dera su atitinkama ES šalies arba regionine paramos strategija. Kai finansavimo pasiūlymas pateikiamas Investicinės priemonės komitetui⁷, Komisijos paprašoma pateikti nuomonę, ar pasiūlymas dera su ES vystymosi politika. Investicinės priemonės komitetui priėmus pasiūlymą, pasiūlymas teikiamas EIB direktorių valdybai, kuri priima galutinį finansavimo sprendimą.

18

Komisija pareiškė palankią nuomonę dėl visų 20 mūsų nagrinėtų operacijų. Tais atvejais, kai Komisija turėjo pastabų, tos pastabos nagrinėtos atitinkamame Investicinės priemonės komiteto posėdyje.

Finansavimo tvarka

Kredito linijos

19

Kredito linijos finansiniams tarpininkams yra pagrindinė priemonė, naudojama pagal Investicinę priemonę AKR šalių mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) finansiniams poreikiams patenkinti. Pasitelkus finansinius tarpininkus, kad šie „perskolintų“ lėšas MVĮ, galima ekonomiškai efektyviai finansuoti daug daugiau MVĮ, negu būtų finansuojama naudojantis tiesioginiu EIB skolinimu. Bendradarbiaujant su finansiniais tarpininkais pagal Investicinę priemonę įgyjama galimybė susipažinti su informacija apie svarbiausius privačiojo sektoriaus vystymosi įvykius.

20

EIB dirba su finansiniais tarpininkais, kuriuos atrenka išsamiai patikrinęs jų ankstesnę veiklą, būsimas strategijas ir skolinimo įvairioms MVĮ tikslus. Tai, kad pagal Investicinę priemonę naudojamasi finansinių tarpininkų paslaugomis, duoda dvejopos naudos: a) pagal Priemonę finansiniams tarpininkams suteikiamas užtikrintas ilgalaikis finansavimas, taip plėtojamas vietos finansinis sektorius ir b) Priemone finansiniai tarpininkai skatinami perskolinti lėšas MVĮ.

21

EIB nustatė „lėšų skyrimo tvarką“ (ji sudaro tinkamumo patikrų, per kurias tikrinama, ar teisingai naudojamasi kredito linijomis, dalį), pagal kurią prieš išmokant lėšas pagal kredito liniją finansiniam tarpininkui EIB tvirtina galutinį gavėją⁸. Pagal šią tvarką finansinio tarpininko reikalaujama perskolinimo susitarime su kiekvienu galutiniu pagalbos gavėju nurodyti EIB ir (arba) Investicinę priemonę ir pranešti EIB apie tai, kaip naudojamasi kredito linija.

22

Lėšų skyrimo tvarka yra naudinga tikrinant galutinių gavėjų tinkamumą, ją naudoja nedaugelis kitų vystymosi finansavimo įstaigų. Nagrinėdami į imtį įtrauktus Ugandoje vykdytus projektus, nustatėme, kad lėšų skyrimo tvarka veikė taip, kaip norėta, o Kenijoje įsipareigojimo nurodyti EIB ir (arba) Investicinę priemonę laikytasi ne taip, kaip to norėta (žr. 2 langelį).

2 langelis

Kaip finansavimą pagal Investicinę priemonę panaudoja finansiniai tarpininkai

Nė vienas iš trijų lankytų Kenijos bankų savo perskolinimo susitarimuose su MVĮ nenurodė Investicinės priemonės finansavimo. Šiuo atžvilgiu finansiniai tarpininkai neįvykdė savo sutartinių įsipareigojimų, ir galutiniai gavėjai nebuvo informuoti, kad finansavimo šaltinis yra Investicinė priemonė.

23

Be daugybės kredito linijų finansiniams tarpininkams dar teikiama įvairaus pobūdžio techninė pagalba⁹. Nors galutiniams gavėjams taip pat ketinta teikti techninę pagalbą, kurią turėjo sudaryti vadovybės mokymai ir projektų rengimas, nustatėme, kad audituotų kredito linijų atveju finansiniai tarpininkai neinformavo MVĮ apie galimybę gauti tokią techninę pagalbą.

Investicijos į nuosavybės vertybinius popierius

24

Pagal Kotonu susitarimą leidžiama teikti rizikos kapitalą investuojant nuosavybės vertybinius popierius; paprastai investuojama į ne kontrolinį akcijų mažumos paketą¹⁰. Investicija į nuosavybės vertybinius popierius suteikiama kapitalo MVĮ augimui skatinti, taip didinama finansinė įtrauktis, skatinama kurti darbo vietas, ugdomas verslumas. EIB nubrėžta investicijų į nuosavybės vertybinius popierius riba yra 20 proc. viso kapitalo įnašo. 2014 m. pabaigoje Investicinės priemonės lėšų, investuotų į nuosavybės vertybinius popierius, dalis sudarė 13 proc. kapitalo įnašo.

25

Pagal Investicinę priemonę investicijos į nuosavybės vertybinius popierius skiriamos ir tiesiogiai (įsigyjant įmonės akcijų), ir netiesiogiai (per privataus kapitalo fondus) (žr. 3 langelyje pateiktą pavyzdį). Palyginti su paskolomis, investicijoms į nuosavybės vertybinius popierius reikalingas aktyvesnis EIB valdymas. Paprastai EIB atstovas dalyvauja fondo patariamajame komitete ir gali užtikrinti derėjimą su pasirinktomis strategijomis ir su ES vystomąja politika. Privataus kapitalo fondai taip pat siekia socialinio poveikio tikslų (pavyzdžiui, žr. 8 langelyje „Mikrofinansų fondas“ pateiktą pavyzdį).

3 langelis

Investicijos per privataus kapitalo fondą pavyzdys

Pagal Investicinę priemonę susitarta investuoti 10 milijonų eurų į privataus kapitalo fondą, įsteigtą investicijoms į Rytų Afrikos šalyse veikiančias vidutines įmones. EIB atstovas dalyvauja fondo patariamajame komitete. Laikomasi investicinės strategijos investuoti į strateginę vidutinių, didelių augimo perspektyvų turinčių įmonių akcijų mažumos dalį. Jos tikslas – 4–6 metų laikotarpiu investuoti į ne daugiau kaip 14 įvairių įmonių. Dėmesys sutelkiamas į vartojimo prekių, mažmeninių, finansinių paslaugų, telekomunikacijų ir gamybos sritis.

Pirmoji fondo investicija – fondas dalyvavo išperkant vieno pirmaujančių Tanzanijos asmeninės higienos produktų gamintojų kontrolinį akcijų paketą. Kontrolinis akcijų paketas išpirktas sudarius konsorciumą su dideliu tarptautiniu banku ir kitu privataus kapitalo fondu.

Tiesioginės investicijos į infrastruktūros projektus

26

Daugelyje AKR šalių iš tikrųjų trūksta pagrindinės infrastruktūros. Pagal Investicinę priemonę remiami infrastruktūros projektai elektros tiekimo ir gamybos, telekomunikacijų, vandens ir nuotekų, taip pat transporto, sveikatos ir švietimo srityse. Ypatingas dėmesys buvo skiriamas atsinaujinančiosios energijos ir kovos su klimato kaita projektams. Infrastruktūros projektai gali paskatinti tvarų augimą, padėti kurti darbo vietas, pagerinti regioninę integraciją.

27

Nustatyta, kad visi infrastruktūros projektai dera su kitomis ES vystomojo bendradarbiavimo priemonėmis (žr. 4 langelį).

Pagal Investicinę priemonę suteikiama galimybė pasinaudoti ilgalaikiu finansavimu, paskolomis vietos valiuta, ji daro skatinamąjį poveikį

28

Nagrinėjome, ar iš Investicinės priemonės operacijų gauta numatytos papildomos naudos. Nors šiandien padėtis rinkoje yra kitokia, pirmaisiais Investicinės priemonės įgyvendinimo metais EIB buvo vienas iš nedaugelio rinkos dalyvių, vietos valiuta teikusių ilgalaikį finansavimą privačiajam sektoriui. Priemonė darė skatinamąjį poveikį, nes pritraukė papildomo finansavimo.

4 langelis

Infrastruktūros projekto pavyzdys

Pagal Investicinę priemonę į dujomis kūrenamą elektrinę, 216 MW galios gamtinėmis dujomis kūrenamą šiluminę elektrinę, esančią Kribyje, Kamerūne, investuota 30 milijonų eurų. Ši elektrinė (projekto sąnaudos iš viso sudaro 253 milijonus eurų) yra pirma tokio pobūdžio elektrinė šalyje, ji aprūpins elektra daugiau kaip 160 000 namų ūkių, vietos pramonės įmonių ir smulkiųjų įmonių. Projekto tikslas – patenkinti augančius vidaus elektros poreikius, padėti vykdyti prekybą, kurti darbo vietas, siekti ekonomikos augimo.

Ilgalaikis finansavimas

29

Visuose sektoriuose investicijos paprastai būna tvaresnės, jeigu joms naudojamas ilgalaikis finansavimas. Kai ilgalaikį finansavimą sudaro finansiniams tarpininkams suteiktos kredito linijos, bankai įgyja galimybę teikti papildomą užtikrintą finansavimą. Tai naudinga bankams, perskolinantiems lėšas MVĮ, kurioms reikalingas finansavimas. Iš audituotos imties vidutinė paskolų finansiniams tarpininkams trukmė buvo devyneri metai.

30

EIB šiuo atžvilgiu nėra vienintelis, nes dauguma kitų vystymosi finansavimo įstaigų taip pat teikia ilgalaikį finansavimą. Tačiau skolinimas pagal kredito linijas iš Investicinės priemonės praėjusiais metais labai padidintas. 2010 m. pabaigoje kredito linijos sudarė 14 proc. Investicinės priemonės portfelio, o 2014 m. pabaigoje – 28 proc. Padidėjusi dalis rodo, koks šiuo metu svarbus pagal Investicinę priemonę teikiamas ilgalaikis finansavimas (žr. 5 langelį).

5 langelis

2011–2014 m. Investicinės priemonės kredito linijos (milijonais eurų)

Šalis / regionas |  |  |  |  | Iš viso
Botsvana |  |  |  | 20,00 | 20,00
Dominikos Respublika | 15,50 |  | 1,00 |  | 16,50
Gana | 8,00 |  | 20,00 | 20,00 | 48,00
Haitis | 8,00 |  |  |  | 8,00
Kenija | 13,50 | 76,50 |  | 50,00 | 140,00
Malavis |  |  | 15,00 |  | 15,00
Mozambikas |  |  |  | 5,00 | 5,00
Nigerija |  | 100,17 | 120,00 | 50,00 | 270,17
Regionas. Afrika |  |  |  | 80,11 | 80,11
Regionas. Karibai | 50,00 |  |  |  | 50,00
Regionas. Rytų Afrika | 4,00 | 60,00 | 114,00 | 152,00 | 330,00
Regionas. Pietų Afrika |  |  |  | 25,50 | 25,50
Regionas. Vakarų Afrika | 10,00 |  |  |  | 10,00
Ruanda | 8,00 |  |  |  | 8,00
Seišeliai |  | 5,00 |  |  | 5,00
Zambija |  |  |  | 25,00 | 25,00
Iš viso | 177,00 | 241,67 | 270,00 | 427,61 | 1 056,28

Šaltinis: EIB.

Finansavimas vietos valiuta

31

Kai įmanoma ir tikslinga, EIB skatinamas teikti paskolas vietos valiuta, kad galutinis gavėjas išvengtų valiutos kurso rizikos¹¹. Pagal EIB vidaus kredito rizikos politiką skolinimo vietos valiuta riba yra 20 proc. viso Investicinės priemonės biudžeto. Finansavimas vietos valiuta 2011–2014 m. buvo didesnis negu kada nors anksčiau ir pagal metinį mastą, ir pagal viso Investicinės priemonės portfelio dalį. 2014 m. pabaigoje vietos valiuta paskolinta suma sudarė 18,1 proc. viso Investicinės priemonės biudžeto.

32

Paskolos vietos valiuta yra vertinga priemonė, kuria didinamas vystomasis Investicinės priemonės poveikis. Šią iniciatyvą palankiai įvertino daugelis AKR šalių finansinių tarpininkų (žr. 6 langelyje pateiktą pavyzdį).

33

Finansavimą vietos valiuta taip pat teikia ir kitos vystymosi finansavimo įstaigos, o kai kurie finansiniai tarpininkai gali patys valdyti valiutos kurso riziką. Vis dėlto paskolų vietos valiuta poreikis vis dar yra didžiulis, ir EIB atlieka svarbų vaidmenį tenkinant šį poreikį.

6 langelis

Mikrofinansavimas Haityje

Haičio mikrofinansų įstaigai suteikta kredito linija, kad ši įstaiga galėtų padidinti po žemės drebėjimo vykdomų rekonstrukcijos darbų finansavimo portfelį. Tiksliniai gavėjai – atskiri verslininkai, labai mažos miestų teritorijų įmonės, kurios daugiausia užsiima prekyba, amatais ir teikia paslaugas. Pagal Investicinę priemonę skirta 3 milijonams eurų prilygstanti suma, kuri buvo išmokėta vietos valiuta (Haičio gurdais). Visa valiutos kurso rizika teko Investicinei priemonei. Šia iniciatyva smulkiajam vietos verslui suteikiama galimybė pasinaudoti finansavimu.

Skatinamasis poveikis

34

Kotonu susitarime nurodyta, kad Investicinės priemonės operacijos turėtų daryti skatinamąjį poveikį – skatinti telkti ilgalaikius vietos išteklius, pritraukti privačius užsienio investuotojus bei skolintojus dalyvauti AKR valstybėse vykdomuose projektuose¹².

35

Paprastas būdas skatinamajam poveikiui parodyti – apskaičiuoti finansinio sverto koeficientus, visą investicijų į projektus sumą padalijus iš visos iš Investicinės priemonės skirtos sumos. Remiantis per pokalbius su finansiniais tarpininkais ir galutiniais gavėjais gauta informacija, į audito imtį įtrauktų 20 Investicinės priemonės projektų finansinio sverto koeficientai yra tokie (žr. 7 langelį).

7 langelis

Finansinio sverto koeficientas

Finansinė priemonė | Finansinis svertas | Pastabos
Infrastruktūros projektai ir tiesioginės paskolos | 4,6 | Visos projekto sąnaudos, padalintos iš sumos, skirtos iš Investicinės priemonės
Kredito linijos | 3,2 | Iš Investicinės priemonės finansuojama iki 50 proc. visų projekto sąnaudų
Nuosavybės vertybiniai popieriai | 7,1 | Visos projekto sąnaudos, padalintos iš sumos, skirtos iš Investicinės priemonės

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

36

Kartais Investicinės priemonės poveikį pritraukiant papildomų lėšų įvertinti sunku. Įvertinimas priklauso nuo to, ar pagal Investicinę priemonę prie finansavimo „prisidėta“ (t. y. ar kita vystymosi finansavimo įstaiga paprašė EIB dalyvauti projekte), ar finansavimas „inicijuotas“ (t. y. ar projektą inicijavo EIB).

37

Tačiau skatinamasis poveikis yra platesnis procesas, jį sudaro ne vien finansinis svertas. Investicinė priemonė papildomos naudos suteikia dar ir dėl to, kad dėl EIB dalyvavimo padidėja patikimumas. Didesnis patikimumas didina kitų skolintojų ir donorų pasitikėjimą ir skatina juos dalyvauti tam tikruose projektuose (pavyzdžiui, žr. 8 langelį).

8 langelis

Didelio skatinamojo poveikio projektai

Turkanos ežero vėjo elektrinių parkas

Pagal Investicinę priemonę finansuojama dalis 623 milijonų eurų vertės Turkanos ežero vėjo elektrinių parko projekto; tai vienas didžiausių pavienių investicinių projektų Kenijoje ir didžiausias Užsachario Afrikos vėjo elektrinių parkas. Investicinės priemonės įnašas į projektą sudaro 150 milijonų eurų. Šiam projektui Investicinė priemonė padarė didelį skatinamąjį poveikį – EIB dalyvavimas padėjo pritraukti kitus investuotojus.

Mikrofinansų fondas

Pagal Investicinę priemonę į mikrofinansų fondą, skirtą mikrofinansų įstaigoms ir smulkiems gamintojams, užsiimantiems sąžininga prekyba Afrikoje, investuoti 5 milijonai eurų. Bendras sukauptas kapitalas sudarė 22 milijonus eurų. Fondą iš pradžių kūrė trys nevyriausybinės organizacijos. Be Investicinės priemonės paramos šis projektas greičiausiai nebūtų vykdomas.

7Investicinės priemonės komitetas sudarytas pagal 2007 m. gegužės 14 d. Reglamento (EB) Nr. 617/2007 dėl 10-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo pagal AKR ir EB partnerystės susitarimą (OL L 152, 2007 6 13, p. 1) 13 straipsnį. Komitetą sudaro valstybių narių atstovai ir Komisijos atstovas, kuris yra nebalsuojantis narys.

8„Lėšų skyrimo tvarka“ netaikoma mikrofinansams, tuo atveju finansiniai tarpininkai pateikia EIB bendrą asignavimų sąrašą.

9Pavyzdžiui, rizikos vertinimo, nuodugnaus patikrinimo, vadovybės mokymo, projektų rengimo srityse.

10Kotonu susitarimo II priedo 2 straipsnis.

11Kotonu susitarimo II priedo 5 straipsnio c punktas.

12Kotonu susitarimo II priedo 3 straipsnio 1 dalies b punktas.

Išvados ir rekomendacijos

38

Remdamiesi atliktu auditu, darome išvadą, kad Investicinė priemonė suteikia papildomos naudos ES vystomojo bendradarbiavimo su AKR šalimis srityje. Priemonė dera su ES vystomuoju bendradarbiavimu su AKR šalimis, suteikia galimybę pasinaudoti ilgalaikiu finansavimu ir paskolomis vietos valiuta ir daro skatinamąjį poveikį.

39

Investicinės priemonės darna su kitomis ES vystomojo bendradarbiavimo su AKR šalimis sritimis dar padidėjo, nes EIB, pasinaudodamas Poveikio finansavimo priemonių paketu (žr. 15 dalį), ėmėsi rizikingesnių projektų.

40

Nustatėme, kad Kenijoje finansiniai tarpininkai ne visada laikėsi viešinimo reikalavimo ir savo perskolinimo susitarimuose su MVĮ Investicinę priemonę nurodydavo ne visada (žr. 21 ir 22 dalis).

1 rekomendacija
Sistemingas informacijos apie Investicinę priemonę teikimas perskolinimo susitarimuose

EIB turėtų užtikrinti, kad finansiniai tarpininkai į savo perskolinimo susitarimus įtrauktų informaciją apie Investicinę priemonę, kad galutiniai pagalbos gavėjai būtų informuoti apie finansavimo šaltinį.

41

Techninė pagalba, skirta kredito linijoms papildyti, galutiniams gavėjams teikta nepakankamai (žr. 23 dalį).

2 rekomendacija
Techninės pagalbos siūlymas papildant kredito linijas

Siekiant padidinti vystomąjį poveikį MVĮ lygmeniu, EIB kartu su finansiniais tarpininkais turėtų užtikrinti, kad galutiniai gavėjai galėtų visapusiškai pasinaudoti technine pagalba.

42

Investicinė priemonė vaidina svarbų vaidmenį užtikrinant galimybes pasinaudoti ilgalaikiu finansavimu ir paskolomis vietos valiuta. Taip pat nustatyta, kad Investicinė priemonė daro teigiamą skatinamąjį poveikį (žr. 28–37 dalis).

Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 2015 m. rugsėjo 22 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Priedai

I priedas

Per vienus metus ir iš viso AKR šalyse pagal Investicinę priemonę patvirtintos operacijos, pasirašytos sutartys ir išmokėtos lėšos

(mln. EUR)

| 2003–2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | Iš viso
Patvirtinta | 3 396,3 | 429,6 | 617,0 | 818,0 | 443,6 | 5 704,6
Pasirašyta | 2 816,1 | 193,0 | 355,0 | 471,5 | 652,6 | 4 488,2
Išmokėta | 1 401,4 | 305,5 | 315,1 | 277,2 | 290,5 | 2 589,7

Šaltinis: EIB.

II priedas

Duomenys pagal finansines priemones
2011–2014 m. pasirašytos sumos

Šaltinis: EIB.

III priedas

Audito Rūmų nagrinėtų projektų sąrašas (mln. EUR)

Eil. Nr. | Šalis | Sutarties pavadinimas | Pasirašyta suma pagal Investicinę priemonę | Visa projekto suma¹ | Pasirašymo metai | Sektorius / priemonė
1 | Kamerūnas | Kribio dujomis kūrenama elektrinė | 29,5 | 260 | 2012 | INFRA (Energetika)
2 | Haitis | ACME paskola Haičio vietos valiuta | 3,0 | 6 | 2011 | Kredito linija
3 | Kenija | Turkanos ežero vėjo elektrinė | 150,0 | 623 | 2014 | INFRA (Energetika)
4 | Kenija | „Family Bank“ finansavimas pagal Privačių įmonių finansavimo priemonę (angl. PEFF) | 10,0 | 20 | 2013 | Kredito linija
5 | Kenija | Būsto finansavimas | 20,0 | 50 | 2012 | Kredito linija
6 | Kenija | „Family Bank“ finansavimas pagal mikrofinansų priemonę | 10,0 | 20 | 2013 | Kredito linija
7 | Kenija | „Shelter Afrique“ | 15,0 | 38 | 2013 | „Urban Dev“
8 | Malavis | Malavio kredito linija | 15,0 | 30 | 2013 | Kredito linija
9 | Mauricijus | Mauricijaus oro uosto viešbutis | 8,0 | 21 | 2012 | Turizmas
10 | Nigerija | „Access Bank“ | 50,0 | 125 | 2012 | Kredito linija
11 | Regioninis projektas. Afrika | ADENA fondas | 12,0 | 100 | 2011 | Nuosavo kapitalo priemonės
12a) | Regioninis projektas. Afrika | Europos vystymosi finansavimo įstaigos (angl. EDFI) / EFP-Proparco | 100 mln. EUR įnašo, skirto EDFI-EFP, dalis | 75 | 2013 | Paskola
12b) | Kenija | EDFI / EFP-FMO | 45 | Kredito linija
13 | Regioninis projektas. Afrika | Skatinamasis fondas | 8,93 | 125 | 2011 | Nuosavo kapitalo priemonės
14 | Regioninis projektas. Afrika | IRT konvergencijos fondas | 19,25 | 145 | 2012 | Nuosavo kapitalo priemonės
15 | Regioninis projektas. AKR | FEFISOL | 5,0 | 22 | 2011 | Nuosavo kapitalo priemonės
16 | Regioninis projektas. Afrika | „PTA Bank“ | 80,0 | 160 | 2014 | Kredito linija
17 | Tanzanija | NMB – PEFF | 50,0 | 107 | 2013 | Kredito linija
18 | Tanzanija | NMB – Mikrofinansai | 20,0 | 88 | 2013 | Kredito linija
19 | Uganda | „Crane Bank“ | 28,0 | 56 | 2014 | Kredito linija
20 | Uganda | Rytų Afrikos plėtros bankas (RAPB) | 25,0 | 50 | 2012 | Kredito linija

1Sumos, kurios audito metu jau buvo skirtos.

EIB
atsakymai

Santrauka

Europos investicijų bankas dėkoja Europos Audito Rūmams už galutinę ataskaitą The ACP Investment Facility (ACP IF): does it provide added value? Šis auditas mums padėjo įvertinti pagal Investicinę priemonę finansuotų reprezentatyviosios imties projektų nuoseklumą ir aktualumą atsižvelgiant į ES plėtros tikslus, išdėstytus Kotonu susitarime. Mūsų nuomone, visos Audito Rūmų 3-iosios kolegijos išvados ir rekomendacijos yra priimtinos.

Pastabos

Finansavimo tvarka

26

Pagal Investicinę priemonę finansuojami svarbiausi infrastruktūros projektai stricto sensu (ypač privačiųjų įmonių) energetikos, transporto, telekomunikacijų ir vandens sektoriuose. Operacijos sveikatos ir švietimo sektoriuose šiuo metu vykdomos pagal tarpinio finansavimo programas (kredito linijas arba dalyvaujant investicinių fondų akciniame kapitale), ypač panaudojant 2014 m. pradėtą taikyti poveikio finansavimo paketą. Taip siekiame sudaryti geresnes sąlygas pasinaudoti sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugomis, visų pirma labiausiai pažeidžiamoms gyventojų grupėms, dažniausiai padėdami privačioms įmonėms pradėti teikti įvairesnes paslaugas. Vis dėlto, derindami veiksmus, numatome platesniu mastu tiesiogiai dalyvauti finansuojant svarbiausią infrastruktūrą šiuose dviejuose sektoriuose.

Išvados ir rekomendacijos

1 rekomendacija

Reikalavimas finansų tarpininkų ir galutinių naudos gavėjų paskolų sutartyse sistemingai nurodyti finansavimo šaltinį jau yra privaloma sąlyga sudarant visas mūsų finansinio tarpininkavimo sutartis. Stengiamės dėti dar daugiau pastangų, kad šios sąlygos būtų tinkamai laikomasi. Po audito jau kreipėmės į savo partnerius¹ Kenijoje ir paraginome juos įgyvendinti šį sutartinį įsipareigojimą, o ateityje šio reikalavimo, geriausiai užtikrinančio Europos Sąjungos veiklos pagal Kotonu susitarimą matomumą, vykdymui skirsime dar daugiau dėmesio.

2 rekomendacija

Sutinkame, kad, siekiant iš esmės modernizuoti AKR šalių finansų sektorių, didžioji techninės pagalbos dalis skiriama vietos finansų įstaigų (ypač komercinių bankų ir mikrofinansavimo įstaigų) pajėgumams didinti, tačiau, nors ir mažesniu mastu, techninės pagalbos programomis siekiama padėti ir galutiniams naudos gavėjams, verslininkams, kad bankų finansavimą galėtų gauti daugiau MVĮ projektų. Tarp naujausių mūsų techninės pagalbos operacijų jau yra skirtų tiesiogiai verslo įmonėms. Be to, pažymėtina, kad 11-ajame Europos plėtros fonde EIB numato stiprinti bendradarbiavimą su Europos Komisija, konkrečiai finansuodamas privačiojo sektoriaus plėtros projektus pagal „suderintų veiksmų“ operacijas. Tai suteiks galimybę didinti galutiniams Investicinės priemonės fondų naudos gavėjams skiriamos techninės pagalbos apimtį ir plėsti jos tipus. Šiuo metu vyksta derybos dėl konkrečių tokios pagalbos teikimo būdų.

1Projektas SHELTER-AFRIQUE COMMUNITY DEVELOPMENT.

QJ-AB-15-015-LT-E    ISSN 1977-5725

EIB valdoma AKR investicinė priemonė – tai rizikos apyvartinis fondas, remiantis privačių ir komercinių viešųjų įstaigų investicijas Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėse. Pagal ją naudojant įvairias finansines priemones skiriamas vidutinės trukmės–ilgalaikis finansavimas ir taip siekiama tvarios naudos ekonomikos, socialinėje, aplinkos apsaugos srityse.
Audito Rūmai daro išvadą, kad Investicinė priemonė suteikia papildomos naudos ir kad jos operacijos iš esmės dera su ES vystomuoju bendradarbiavimu su AKR šalimis. Sutartinio įsipareigojimo informuoti galutinius gavėjus apie EIB ir (arba) pagal Investicinę priemonę skiriamą finansavimą laikomasi ne visada, o techninė pagalba ne visada skiriama mažosioms ir vidutinėms įmonėms.