EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUKSEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-naslov: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.

Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).

Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015

Tiskana izdaja | ISBN 978-92-872-3140-6 | ISSN 1831-094X | doi:10.2865/2453 | QJ-AB-15-015-SL-C
PDF | ISBN 978-92-872-3115-4 | ISSN 1977-5784 | doi:10.2865/427738 | QJ-AB-15-015-SL-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3117-8 | ISSN 1977-5784 | doi:10.2865/094533 | QJ-AB-15-015-SL-E

© Evropska unija, 2015

Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE

Brezplačne publikacije:

•en izvod:
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm),
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm)
ali s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).

(*)Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).

Publikacije, ki so naprodaj:

•na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

SL
2015

št. 14

Posebno poročilo

Ali Sklad za spodbujanje
naložb v državah AKP
zagotavlja dodano
vrednost?

(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)

Revizijska ekipa

V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, prihodnji razvoj ter politični in javni interes.

To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat III, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Karel Pinxten in ki je specializiran za porabo na področju zunanjih ukrepov. Revizijo je vodil član Evropskega računskega sodišča Klaus-Heiner Lehne, pri njej pa so sodelovali vodja njegovega kabineta Michael Weiss, vodja enote Sabine Hiernaux-Fritsch, vodja ekipe Lars Markström ter revizorja Polina Cherneva in Athanasios Tsamis.

Od leve proti desni: S. Hiernaux-Fritsch, M. Weiss, K.-H. Lehne, A. Tsamis, L. Markström.

Kazalo

Glosar in kratice

Povzetek

Uvod

Ustanovitev Sklada za spodbujanje naložb

Dodana vrednost, ki jo zagotavlja Sklad za spodbujanje naložb

Obseg revizije in revizijski pristop

Opažanja

Finančne operacije Sklada za spodbujanje naložb so v glavnem skladne z drugimi ukrepi razvojnega sodelovanja EU

Identifikacija in izbira projektov

Ureditve financiranja

Sklad za spodbujanje naložb zagotavlja dostop do dolgoročnega financiranja in posojil v lokalnih valutah ter ima učinek katalizatorja

Dolgoročno financiranje

Financiranje v lokalnih valutah

Učinek katalizatorja

Zaključki in priporočila

Priloga I | — | Odobrene letne in kumulativne finančne operacije, podpisane pogodbe in nakazila za Sklad za spodbujanje naložb v državah AKP
Priloga II | — | Razčlenitev po finančnih instrumentih
Priloga III | — | Seznam projektov, ki jih je pregledalo Sodišče

Odgovori Evropske investicijske banke

Glosar in kratice

AKP: skupina afriških, karibskih in pacifiških držav

ČDO: čezmorske države in ozemlja

Delegacija EU: Evropsko unijo po svetu zastopa 139 delegacij in uradov EU, ki so del Evropske komisije in delujejo v interesu EU kot celote.

EIB: Evropska investicijska banka

Na podlagi člena 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije je naloga EIB prispevati k razvoju notranjega trga. Poleg tega EIB v skladu s Sporazumom iz Cotonouja upravlja Sklad za spodbujanje naložb v državah AKP.

ERS: evropski razvojni skladi

Evropski razvojni skladi so glavni instrument za zagotavljanje pomoči Evropske unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam ter čezmorskim državam in ozemljem. Veljavni okvir za odnose Evropske unije s temi državami in ozemlji je Sporazum o partnerstvu, podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 za obdobje 20 let (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja). Osredotočen je na zmanjšanje in sčasoma odpravo revščine.

MSP: mala in srednja podjetja

Povzetek

I

Sklad za spodbujanje naložb v državah AKP je bil ustanovljen na podlagi Sporazuma iz Cotonouja in je začel delovati leta 2003 za obdobje 20 let. Namenjen je podpiranju naložb zasebnih in tržno naravnanih javnih subjektov v vseh gospodarskih sektorjih. Sklad zagotavlja srednje- in dolgoročno financiranje z različnimi finančnimi instrumenti in si tako prizadeva za trajnostne gospodarske, socialne in okoljske koristi.

II

Sklad za spodbujanje naložb, ki svoj kapital prejema iz 9., 10. in 11. razvojnega sklada, je obnovljiv sklad tveganega kapitala, ki naj bi bil finančno vzdržen. Njegov skupni dotirani kapital znaša 3 685 milijonov EUR. Države članice svoje prispevke v kapitalu za Sklad nakazujejo neposredno Evropski investicijski banki (EIB), ki Sklad upravlja.

III

Pri naši reviziji smo kot podlago za oceno, ali je Sklad za spodbujanje naložb zagotovil dodano vrednost za razvojno sodelovanje EU z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami, preučili finančne operacije, za katere so bile pogodbe podpisane med letoma 2011 in 2014. Ocenili smo, ali so bile finančne operacije Sklada za spodbujanje naložb skladne z drugo razvojno pomočjo EU za države AKP in kako uspešen je bil Sklad pri zagotavljanju dostopa do dolgoročnega financiranja in posojil v lokalnih valutah. Ocenili smo tudi, ali so imele finančne operacije Sklada učinek katalizatorja.

IV

Ugotovili smo, da Sklad za spodbujanje naložb zagotavlja dodano vrednost za razvojno sodelovanje EU z državami AKP.

V

Finančne operacije Sklada za spodbujanje naložb so v glavnem skladne z razvojnim sodelovanjem EU z državami AKP. Projekti so se začeli izvajati v okviru t. i. programa za financiranje z učinkom. Pogodbena obveznost, na podlagi katere morajo biti končni upravičenci obveščeni o financiranju iz EIB/Sklada za spodbujanje naložb, ni vedno upoštevana, tehnična pomoč pa ni vedno usmerjena v mala in srednja podjetja (MSP).

VI

Sklad za spodbujanje naložb zagotavlja dolgoročna posojila in financiranje v lokalnih valutah in ima pozitiven učinek katalizatorja.

VII

Namen priporočil na koncu tega poročila je povečati dodano vrednost, ki jo zagotavlja Sklad za spodbujanje naložb.

Uvod

Ustanovitev Sklada za spodbujanje naložb

01

Sklad za spodbujanje naložb, ustanovljen na podlagi Sporazuma iz Cotonouja¹ in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav², je začel delovati leta 2003 za obdobje 20 let. Njegov cilj je podpirati naložbe zasebnih in tržno naravnanih javnih subjektov v vseh gospodarskih sektorjih (storitve, energetika, telekomunikacije, promet itd.). Sklad zagotavlja srednje- do dolgoročno financiranje z različnimi finančnimi instrumenti in si tako prizadeva za trajnostne gospodarske, socialne in okoljske koristi.

02

Evropska investicijska banka (EIB) dopolnjuje sredstva Sklada z lastnimi sredstvi. Pregled glavnih elementov financiranja iz Sklada za spodbujanje naložb in lastnih sredstev EIB za skupino afriških, karibskih in pacifiških (AKP) držav ter čezmorske države in ozemlja (ČDO) je prikazan na sliki 1 v nadaljevanju.

Slika 1

Pregled financiranja iz Sklada za spodbujanje naložb in lastnih sredstev EIB v državah AKP ter čezmorskih državah in ozemljih

Vir: Evropsko računsko sodišče in podatki EIB.

03

Države članice svoje prispevke v Sklad za spodbujanje naložb nakažejo neposredno EIB. Ta sredstva se razporedijo v okviru 9., 10. in 11. evropskega razvojnega sklada (ERS). Sklad za spodbujanje naložb upravlja EIB, ki deluje v imenu in na odgovornost EU³ ter – tako kot evropski razvojni skladi – zunaj okvira splošnega proračuna EU. Sklad za spodbujanje naložb ne spada v obseg revizij Sodišča za letno izjavo o zanesljivosti in ni predmet razrešnice Evropskega parlamenta⁴.

04

Sklad za spodbujanje naložb je obnovljiv sklad, kar pomeni, da se njegovi prihodki in vrnjena sredstva uporabljajo za financiranje njegovih stalnih finančnih operacij, kar mu omogoča finančno vzdržnost. V okviru 9., 10. in 11. ERS je bil Skladu zagotovljen proračun v skupni višini 3 685,5 milijona EUR. Do konca leta 2014 so države članice vanj vplačale 2 057 milijonov EUR. Dodatne podrobnosti o portfelju Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP so v Prilogi I.

05

V okviru 11. ERS je bilo Skladu za spodbujanje naložb dodeljenih še dodatnih 500 milijonov EUR dotacij za namensko financiranje v okviru t. i. programa za financiranje z učinkom, in sicer za financiranje operacij z večjim razvojnim učinkom.

06

Sklad za spodbujanje naložb je zunajbilančna postavka v računovodskih izkazih EIB. Portfelj Sklada se je z 2,8 milijarde EUR ob koncu leta 2010 povečal na 4,5 milijarde EUR ob konca leta 2014. Prihodki za to obdobje so prikazani v okviru 1.

07

V Sporazumu iz Cotonouja je navedeno, da mora sklad za spodbujanje naložb delovati pod tržnimi pogoji brez povzročanja izkrivljanja na lokalnih trgih ali izpodrinjanja zasebnih virov financiranja. Sklad si mora prizadevati tudi za dosego učinka katalizatorja s spodbujanjem mobilizacije dolgoročnih lokalnih virov ter zasebnih vlagateljev in posojilodajalcev⁵.

Okvir 1

Portfelj in prihodki Sklada za spodbujanje naložb v letih 2014–2011 (v milijonih EUR)

| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Podpisane pogodbe (kumulativno) | 3 009,1 | 3 364,1 | 3 835,6 | 4 488,2
Skupni prihodek za leto | 78,4 | 45,7 | 10,3 | 31,2

Vir: EIB.

08

Bistvena razlika med financiranjem iz Sklada za spodbujanje naložb in posojili iz lastnih sredstev EIB pri pogojih za financiranje je stopnja kreditnega tveganja. Lastna sredstva EIB se uporabljajo za posojila, zavarovana s trdnimi jamstvi in drugimi ureditvami za zavarovanje posojil, za financiranje iz Sklada za spodbujanje naložb pa je sprejemljiva tudi višja stopnja tveganja. Posojila iz lastnih sredstev EIB se uporabljajo predvsem za projekte javnega sektorja.

09

Sklad za spodbujanje naložb zagotavlja predvsem kreditne linije za finančne posrednike, tvegani kapital v okviru kapitalskih naložb in financiranje infrastrukturnih projektov (glej Prilogo II).

Dodana vrednost, ki jo zagotavlja Sklad za spodbujanje naložb

10

EIB poudarja predvsem tri načine, na katere lahko Sklad za spodbujanje naložb zagotovi dodano vrednost⁶:

(a)z zagotavljanjem dostopa do dolgoročnega financiranja upravičencem v državah AKP;

(b)z zagotavljanjem financiranja v lokalnih valutah ter

(c)s povečanjem verodostojnosti upravičencev in mobilizacijo drugih finančnih virov, da se ustvari učinek katalizatorja.

1Sporazum o partnerstvu AKP-ES (Sporazum iz Cotonouja) (UL L 317, 15.12.2000, str. 3).

2Sklep Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (UL L 314, 30.11.2001, str. 1).

3Člen 51 Uredbe Sveta (ES) št. 2015/323 z dne 2. marca 2015 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (finančna uredba) (UL L 58, 3.3.2015, str. 17).

4Evropski parlament je kljub temu dal več priporočil v zvezi s Skladom za spodbujanje naložb v resoluciji z dne 29. aprila 2015 o razrešnici za leto 2013: splošni proračun EU – 8, 9. in 10. ERS, P8_TA-PROV(2015)0120, odstavki 53 do 63.

5Za podrobnosti glej člen 3(1)(a) in (b) Priloge II k Sporazumu iz Cotonouja.

6Letno poročilo o dejavnosti EIB v afriških, karibskih in pacifiških državah ter čezmorskih ozemljih za leto 2014, str. 17 (http://www.eib.org/infocentre/publications/all/investment-facility-annual-report-2014.htm?lang=en).

Obseg revizije in revizijski pristop

11

Ocenili smo, ali je Sklad za spodbujanje naložb zagotovil dodano vrednost za razvojno sodelovanje EU z državami AKP. Pri tem smo se osredotočili na naslednji vprašanji:

(a)Ali so finančne operacije Sklada za spodbujanje naložb skladne z drugimi ukrepi razvojnega sodelovanja EU, namenjenimi državam AKP?

(b)Ali Sklad za spodbujanje naložb zagotavlja dostop do dolgoročnega financiranja in posojil v lokalnih valutah in ali ima učinek katalizatorja?

12

To je bila kratka in jedrnata revizija – prva, ki jo je Sodišče opravilo na tem posebnem področju –, ki je potekala med januarjem in majem 2015. Zajemala je finančne operacije Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP, za katere so bile pogodbe podpisane med letoma 2011 in 2014. Operacije, financirane iz lastnih sredstev EIB, niso bile vključene, ker ne spadajo v pristojnosti Sodišča. Prav tako ni bilo vključeno financiranje za čezmorske države in ozemlja, ker so bili ti zneski zelo majhni. Revizija ni zajemala ocene rezultatov in izidov, zato ne daje zaključkov o uspešnosti Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP.

13

Naše revizijsko delo je zajemalo analitični pregled, pogovore z uslužbenci EIB in Komisije ter podrobno preučitev vzorca finančnih operacij. Opravljen je bil en revizijski obisk, in sicer v Keniji in Ugandi. Vzorec, ki je zajemal vrsto instrumentov financiranja in sektorjev, je vključeval 20 finančnih operacij, financiranih iz Sklada za spodbujanje naložb (glej Prilogo III). Vzorec je zajel 35 % celotnega števila pogodb Sklada za spodbujanje naložb, sklenjenih z upravičenci v državah AKP med letoma 2011 in 2014.

Opažanja

Finančne operacije Sklada za spodbujanje naložb so v glavnem skladne z drugimi ukrepi razvojnega sodelovanja EU

14

Preučili smo, ali so bile finančne operacije Sklada za spodbujanje naložb skladne z drugimi ukrepi razvojnega sodelovanja EU, namenjenimi državam AKP. To je vključevalo preučitev izbirnih postopkov in ureditev financiranja. Po našem mnenju je 20 finančnih operacij, ki so bile pregledane, skladnih z razvojno politiko EU, kot je na splošno opisana v Sporazumu iz Cotonouja.

15

Program za financiranje z učinkom omogoča Skladu za spodbujanje naložb, da podpira bolj tvegane projekte, ki pa obljubljajo večji razvojni učinek. Zmogljivost programa za financiranje z učinkom za nadaljnje povečanje skladnosti z drugimi ukrepi razvojnega sodelovanja EU, in sicer z osredotočanjem na projekte, ki ustvarjajo velik razvojni učinek in katerih splošni cilj je zmanjšanje revščine, je zelo velika. Potem ko je bila aprila 2014 sprejeta odločitev o finančnih instrumentih, ki se bodo uporabljali, sta bila dva projekta odobrena pred koncem leta 2014.

Identifikacija in izbira projektov

16

EIB usklajuje identifikacijo in izbiro projektov na svojem sedežu v Luxembourgu. Pri tem upošteva svoje predstavnike v državah AKP in se posvetuje z delegacijami EU v posameznih državah. Nedavna politična odločitev, da poveča svojo prisotnost v državah AKP in namesti svoje lokalne pisarne v prostorih delegacij EU, naj bi še dodatno prispevala k boljšemu usklajevanju med njo in Komisijo.

17

EIB pripravi predloge za financiranje, ki vključujejo opis projekta in njegovo skladnost s strategijo EU za podporo neki državi ali regiji. Ob predložitvi predloga za financiranje Odboru Sklada za spodbujanje naložb⁷ je Komisija zaprošena za mnenje o skladnosti predloga z razvojno politiko EU. Ko Odbor Sklada za spodbujanje naložb predlog sprejme, se ta predloži svetu direktorjev EIB, ki sprejme končno odločitev o financiranju.

18

Komisija je izrazila pozitivno mnenje glede vseh 20 finančnih operacij, ki smo jih pregledali. Kadar je Komisija imela pripombe, so bile obravnavane na ustreznem sestanku Odbora Sklada za spodbujanje naložb.

Ureditve financiranja

Kreditne linije

19

Kreditne linije za finančne posrednike so glavni instrument Sklada za spodbujanje naložb. Instrument je namenjen zagotavljanju podpore za kritje finančnih potreb malih in srednjih podjetij (MSP) v državah AKP. Finančni posredniki, ki sredstva posojajo naprej malim in srednjim podjetjem, lahko na stroškovno učinkovit način dosežejo veliko več malih in srednjih podjetij, kot bi jih bilo mogoče doseči z neposrednimi posojili EIB. Sodelovanje s finančnimi posredniki daje Skladu za spodbujanje naložb dostop do informacij o ključnih gospodarskih trendih v zasebnem sektorju.

20

EIB sodeluje s finančnimi posredniki, izbranimi po temeljitih in skrbnih pregledih smotrnosti njihovega poslovanja v preteklosti, strategije za prihodnost in osredotočenosti na posojanje različnim malim in srednjim podjetjem. Sodelovanje Sklada za spodbujanje naložb s finančnimi posredniki prinaša dvojne koristi: Sklad (a) finančnim posrednikom zagotavlja varno dolgoročno financiranje in s tem razvija lokalni finančni sektor ter (b) spodbuja finančne posrednike k nadaljnjemu posojanju sredstev malim in srednje velikim podjetjem.

21

EIB je v okviru pregledov upravičenosti pravilne uporabe kreditnih linij vzpostavila postopek dodeljevanja, pri katerem potrdi končne upravičence pred odobritvijo kreditne linije finančnemu posredniku⁸. Pri tem postopku mora finančni posrednik v vsaki pogodbi o nadaljnjem posojanju, sklenjeni s končnim upravičencem, omeniti EIB/Sklad za spodbujanje naložb ter EIB poročati o uporabi kreditne linije.

22

Postopek dodeljevanja je koristen za preverjanje upravičenosti končnih upravičencev. Uporabljajo ga le redke druge institucije za razvojno financiranje. V zvezi z obveznostjo omembe EIB/Sklada za spodbujanje naložb smo ugotovili, da je postopek dodeljevanja deloval tako, kot je bilo predvideno, pri projektih iz vzorca v Ugandi, ne pa tudi pri projektih v Keniji (glej okvir 2).

Okvir 2

Finančni posredniki, ki uporabljajo financiranje iz Sklada za spodbujanje naložb

Nobena od treh bank, ki smo jih obiskali v Keniji, v svojih pogodbah o nadaljnjem posojanju, sklenjenih z MSP, ni omenila Sklada za spodbujanje naložb kot financerja. Finančni posrednik tako niso izpolnili svojih pogodbenih obveznosti, končni upravičenci pa niso bili obveščeni, da je bil vir financiranja Sklad za spodbujanja naložb.

23

Veliko posojilnih linij za finančne posrednike dopolnjujejo različne vrste tehnične pomoči⁹. Predvideno je bilo, da bi končni upravičenci prejemali tudi tehnično pomoč v obliki usposabljanj poslovodstva in razvoja projektov, vendar smo za revidirane kreditne linije ugotovili, da finančni posredniki MSP niso obvestili o tej možnosti.

Kapitalske naložbe

24

Sporazum iz Cotonouja omogoča zagotavljanje tveganega kapitala v obliki kapitalske udeležbe, pri kateri gre praviloma za udeležbo v obliki neobvladujočih manjšinskih deležev¹⁰. Kapitalska udeležba zagotavlja MSP kapital za rast zaradi spodbujanja finančne vključenosti, odpiranja novih delovnih mest in podjetništva. EIB je za kapitalske naložbe določila mejo izpostavljenosti v višini 20 % dotiranega kapitala. Konec leta 2014 je kapitalska udeležba Sklada za spodbujanje naložb znašala 13 % dotiranega kapitala.

25

Sklad za spodbujanje naložb vlaga v lastniški kapital neposredno, in sicer s pridobivanje delnic družb, kot tudi posredno v okviru zasebnega delniškega sklada (glej primer v okviru 3). EIB mora biti pri upravljanju kapitalskih naložb dejavnejša kot pri posojilih. Praviloma je zastopana v svetovalnih odborih skladov, v okviru katerih zagotavlja usklajenost z izbranimi strategijami in razvojno politiko EU. Skladi zasebnega kapitala si poleg tega prizadevajo za doseganje ciljev s socialnim učinkom (glej primer v okviru 8 – Sklad za mikrofinanciranje).

Okvir 3

Primer naložbe prek sklada zasebnega kapitala

Sklad za spodbujanje naložb se je strinjal, da bo vložil 10 milijonov EUR v sklad zasebnega kapitala, ki je bil ustanovljen za vlaganje v srednja podjetja v državah vzhodne Afrike. EIB je zastopana v svetovalnem odboru sklada. V skladu z naložbeno strategijo nameravajo pridobiti strateške manjšinske deleže v srednjih podjetjih z velikim potencialom za rast. Načrtujejo naložbe z obdobjem razpolaganja 4 do 6 let v do 14 različnih podjetij. Poudarek je na potrošniškem blagu, maloprodaji, finančnih storitvah, telekomunikacijah in proizvodnji.

Prva naložba sklada je bila udeležba v odkupu tanzanijskega vodilnega proizvajalca izdelkov za osebno nego. Odkup je bil izveden v okviru konzorcija z veliko mednarodno banko in drugo zasebno kapitalsko družbo.

Neposredne naložbe v infrastrukturne projekte

26

V številnih državah AKP obstaja resnično pomanjkanje osnovne infrastrukture. Sklad za spodbujanje naložb podpira infrastrukturne projekte na področju oskrbe z električno energijo in njeno proizvodnjo, telekomunikacij, oskrbe z vodo in kanalizacije ter prometa, zdravja in izobraževanja. Poseben poudarek je bil na projektih v zvezi z obnovljivimi viri energije in podnebnimi spremembami. Infrastrukturni projekti lahko ustvarijo trajnostno rast in delovna mesta ter izboljšajo regionalno povezovanje.

27

Ugotovljeno je bilo, da so vsi revidirani infrastrukturni projekti skladni z drugimi ukrepi razvojnega sodelovanja EU (glej primer v okviru 4).

Sklad za spodbujanje naložb zagotavlja dostop do dolgoročnega financiranja in posojil v lokalnih valutah ter ima učinek katalizatorja

28

Preučili smo, ali so finančne operacije Sklada za spodbujanje naložb zagotovile pričakovano dodano vrednost. Danes je stanje na trgu drugačno, toda prva leta delovanja Sklada za spodbujanje naložb je bila EIB eden redkih akterjev na trgu, ki so ponujali dolgoročno financiranje v lokalnih valutah za zasebni sektor. Sklad je dosegal tudi učinek katalizatorja, ker je privabljal dodatno financiranje.

Okvir 4

Primer infrastrukturnega projekta

Sklad za spodbujanje naložb je investiral 30 milijonov EUR v plinsko elektrarno Kribi, ki je termoelektrarna na zemeljski plin z zmogljivostjo 216 MW v Kamerunu. Elektrarna, za katero so skupni stroški projekta znašali 253 milijonov EUR, je prva te vrste v državi in bo zagotavljala električno energijo za več kot 160 000 gospodinjstev, lokalno industrijo in mala podjetja. Cilj projekta je zadovoljiti vse večje domače povpraševanje po električni energiji ter spodbujati trgovino, ustvarjanje delovnih mest in gospodarsko rast.

Dolgoročno financiranje

29

Naložbe so v vseh sektorjih običajno bolj trajnostne, če gre za dolgoročno financiranje. Kadar ima dolgoročno financiranje obliko kreditnih linij za finančne posrednike, omogoča bankam dodatno varno financiranje, kar je koristno za nadaljnja posojila bank malim in srednjim podjetjem, ki potrebujejo finančna sredstva. V revidiranem vzorcu je povprečna posojilna doba posojil finančnim posrednikom znašala devet let.

30

EIB ni edina tovrstna banka, saj dolgoročno financiranje zagotavlja tudi večina drugih institucij za razvojno financiranje. Vendar pa je Sklad za spodbujanje naložb v zadnjih letih znatno povečal svoja posojila za kreditne linije. Konec leta 2014 so kreditne linije dosegle 28 % portfelja Sklada za spodbujanje naložb v primerjavi s 14 % ob koncu leta 2010. Povečani delež kaže, da je vloga Sklada za spodbujanje naložb pri dolgoročnem financiranju ves čas pomembna (glej okvir 5).

Okvir 5

Kreditne linije Sklada za spodbujanje naložb v letih 2014 do 2011 (v milijonih EUR)

Država/regija | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Skupaj
Bocvana |  |  |  | 20,00 | 20,00
Dominikanska republika | 15,50 |  | 1,00 |  | 16,50
Gana | 8,00 |  | 20,00 | 20,00 | 48,00
Haiti | 8,00 |  |  |  | 8,00
Kenija | 13,50 | 76,50 |  | 50,00 | 140,00
Malavi |  |  | 15,00 |  | 15,00
Mozambik |  |  |  | 5,00 | 5,00
Nigerija |  | 100,17 | 120,00 | 50,00 | 270,17
Regija – Afrika |  |  |  | 80,11 | 80,11
Regija – Karibi | 50,00 |  |  |  | 50,00
Regija – vzhodna Afrika | 4,00 | 60,00 | 114,00 | 152,00 | 330,00
Regija – južna Afrika |  |  |  | 25,50 | 25,50
Regija – zahodna Afrika | 10,00 |  |  |  | 10,00
Ruanda | 8,00 |  |  |  | 8,00
Sejšeli |  | 5,00 |  |  | 5,00
Zambija |  |  |  | 25,00 | 25,00
Skupaj | 177,00 | 241,67 | 270,00 | 427,61 | 1 056,28

Vir: EIB.

Financiranje v lokalnih valutah

31

Kadar je izvedljivo in ustrezno, se EIB spodbuja k dajanju posojil v lokalnih valutah, da bi se izognili tečajnemu tveganju za končnega upravičenca¹¹. Notranja politika EIB na področju kreditnih tveganj omejuje posojila v lokalnih valutah na 20 % skupnega dotiranega kapitala Sklada za spodbujanje naložb. Financiranje v lokalnih valutah je bilo v obdobju 2011–2014 višje kot kdaj koli prej, in sicer kot letni obseg in tudi delež celotnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb. Konec leta 2014 je znesek posojil v lokalnih valutah dosegal 18,1 % skupnega dotiranega kapitala Sklada za spodbujanje naložb.

32

Zagotavljanje posojil v lokalnih valutah je koristen način povečevanja razvojnega učinka Sklada za spodbujanje naložb in pobuda, s katero so zadovoljni tudi številni finančni posredniki v državah AKP (glej primer v okviru 6).

33

Financiranje v lokalnih valutah zagotavljajo tudi druge razvojne finančne institucije, nekateri finančni posredniki pa lahko sami obvladujejo tečajno tveganje. Kljub temu še vedno obstaja veliko povpraševanje po posojilih v lokalnih valutah, EIB pa ima pri zadovoljevanju tega povpraševanja pomembno vlogo.

Okvir 6

Mikrofinanciranje na Haitiju

Na Haitiju je bila odprta kreditna linija, ki naj bi mikrofinančni instituciji omogočila povečanje njenega portfelja v okviru popotresne obnove. Ciljni upravičenci so posamezni podjetniki in zelo mala podjetja v mestnih območjih, ki se ukvarjajo predvsem s trgovinskimi dejavnostmi, obrtjo in storitvami. Sredstva iz Sklada za spodbujanje naložb v višini treh milijonov EUR so bila izplačana v lokalni valuti (haitski gurd). Tečajno tveganje v celoti nosi Sklad za spodbujanje naložb. V okviru te pobude imajo mala lokalna podjetja dostop do financiranja.

Učinek katalizatorja

34

V Sporazumu iz Cotonouja je navedeno, da skuša Sklad za spodbujanje naložb doseči učinek katalizatorja s spodbujanjem mobilizacije dolgoročnih lokalnih virov in pridobivanjem tujih zasebnih vlagateljev in posojilodajalcev za projekte v državah AKP¹².

35

Preprosta metoda za prikaz učinka katalizatorja je izračun stopnje finančnega vzvoda, ki se izračuna tako, da se skupni znesek naložb v projekte deli s skupnim zneskom sredstev iz Sklada za spodbujanje naložb. Na podlagi informacij, pridobljenih med pogovori s finančnimi posredniki in končnimi upravičenci, smo za revidirani vzorec 20 projektov Sklada za spodbujanje naložb določili stopnje finančnega vzvoda, prikazane v nadaljevanju (glej okvir 7).

Okvir 7

Stopnja finančnega vzvoda

Finančni instrument | Finančni vzvod | Opombe
Infrastrukturni projekti in neposredna posojila | 4,6 | Skupni stroški projekta, deljeni z zneskom, dodeljenim Skladu za spodbujanje naložb
Kreditne linije | 3,2 | Sklad za spodbujanje naložb financira do 50 % skupnih stroškov projekta
Lastniški kapital | 7,1 | Skupni znesek delniškega sklada, deljen z zneskom, dodeljenim Skladu za spodbujanje naložb

Vir: Evropsko računsko sodišče.

36

Učinek Sklada za spodbujanje naložb v smislu zagotovitve finančnega vzvoda za dodatno financiranje je včasih težko oceniti. Merjenje je odvisno od tega, ali se je Sklad za spodbujanje naložb pridružil financiranju (druga institucija za financiranje razvoja je zaprosila EIB, naj sodeluje pri projektu) ali bil njegov pobudnik (pobudo za projekt je dala EIB).

37

Kljub temu pa šteje, da je učinek katalizatorja širši pojem kot zgolj zagotovitev finančnega vzvoda. Dodana vrednost Sklada za spodbujanje naložb je tudi v povečanju verodostojnosti, ki je posledica sodelovanja EIB. Večja verodostojnost pomeni zaupanje drugih posojilodajalcev in donatorjev, ki se tako privabijo k sodelovanju v posameznih projektih (glej primere v okviru 8).

Okvir 8

Projekti z velikim učinkom katalizatorja

Vetrna elektrarna na jezeru Turkana

Sklad za spodbujanje naložb sodeluje pri financiranju projekta vetrne elektrarne na jezeru Turkana v vrednosti 623 milijonov EUR, ki je ena največjih posameznih zasebnih naložb v Keniji doslej. Vetrna elektrarna je največja v podsaharski Afriki. Financiranje iz Sklada za spodbujanje naložb znaša 150 milijonov EUR. Pri tem projektu je Sklad za spodbujanje naložb imel velik učinek katalizatorja, sodelovanje EIB pa je bilo ključno za spodbujanje drugih vlagateljev k sodelovanju.

Sklad za mikrofinanciranje

Sklad za spodbujanje naložb je vložil pet milijonov EUR v sklad za mikrofinanciranje, namenjen mikrofinančnim institucijam in malim proizvajalcem na področju pravične trgovine po vsej Afriki. Skupno je bilo zbranega 22 milijonov EUR kapitala. Sklad so prvotno ustanovile tri nevladne organizacije. Brez podpore Sklada za spodbujanje naložb tega projekta verjetno ne bi bilo.

7Odbor Sklada za spodbujanje naložb je bil ustanovljen na podlagi člena 13 Uredbe Sveta (ES) št. 617/2007 z dne 14. maja 2007 o izvajanju 10. Evropskega razvojnega sklada v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (UL L 152, 11.8.2005, str. 1). Odbor je sestavljen iz predstavnikov držav članic in predstavnika Komisije, ki nima glasovalne pravice.

8Postopek dodeljevanja se ne uporablja za mikrofinanciranje, za katero finančni posredniki EIB pošljejo seznam dodelitev v celoti.

9Na primer ocene tveganja, skrbni pregledi poslovanja, usposabljanje poslovodstva, razvoj projektov.

10Člen 2 Priloge II k Sporazumu iz Cotonouja.

11Člen 5(c) Priloge II k Sporazumu iz Cotonouja.

12Člen 3(1)(b) Priloge II k Sporazumu iz Cotonouja.

Zaključki in priporočila

38

Na podlagi opravljene revizije ugotavljamo, da Sklad za spodbujanje naložb zagotavlja dodano vrednost za razvojno sodelovanje EU z državami AKP. Sklad je skladen z razvojnim sodelovanjem EU z državami AKP, zagotavlja dostop do dolgoročnega financiranja in posojil v lokalnih valutah ter ima učinek katalizatorja.

39

Skladnost Sklada za spodbujanje naložb z drugimi področji razvojnega sodelovanja EU z državami AKP se je še dodatno okrepila, odkar je EIB v okviru programa za financiranje z učinkom začela financirati projekte z velikim tveganjem (glej odstavek 15).

40

Ugotovili smo, da finančni posredniki v Keniji niso v celoti izpolnjevali zahteve po prepoznavnosti, na podlagi katere je treba v pogodbah o nadaljnjem posojanju, sklenjenih z MSP, omeniti Sklad za spodbujanje naložb (glej odstavka 21 in 22).

Priporočilo 1
V pogodbah o nadaljnjem posojanju je treba sistematično omenjati Sklad za spodbujanje naložb

EIB bi morala zagotoviti, da finančni posredniki v posojilne pogodbe o nadaljnjem posojanju vključijo omembo Sklada za spodbujanje naložb, tako da bodo končni upravičenci obveščeni o viru financiranja.

41

Tehnična pomoč, ki se zagotavlja kot dopolnilo kreditnim linijam, ni bila dovolj usmerjena v končne upravičence (glej odstavek 23).

Priporočilo 2
Predlagati je treba tehnično pomoč kot dopolnilo kreditnim linijam

Da se poveča razvojni učinek na ravni MSP, bi morala EIB skupaj s finančnimi posredniki zagotoviti, da imajo končni upravičenci vse možnosti za koriščenje tehnične pomoči.

42

Sklad za spodbujanje naložb ima pomembno vlogo pri zagotavljanju dostopa do dolgoročnega financiranja in posojil v lokalnih valutah. Poleg tega ima pozitiven učinek katalizatorja (glej odstavke 28 do 37).

To poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi Karel PINXTEN, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 22. septembra 2015.

Za Računsko sodišče

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsednik

Priloge

Priloga I

Odobrene letne in kumulativne finančne operacije, podpisane pogodbe in nakazila za Sklad za spodbujanje naložb v državah AKP

(v milijonih EUR)

| 2003–2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Skupaj
Odobritve | 3 396,3 | 429,6 | 617,0 | 818,0 | 443,6 | 5 704,6
Podpisane pogodbe | 2 816,1 | 193,0 | 355,0 | 471,5 | 652,6 | 4 488,2
Nakazila | 1 401,4 | 305,5 | 315,1 | 277,2 | 290,5 | 2 589,7

Vir: EIB.

Priloga II

Razčlenitev po finančnih instrumentih
Zneski med letoma 2011 in 2014, za katere so bile podpisane pogodbe

Vir: EIB.

Priloga III

Seznam projektov, ki jih je pregledalo Sodišče (v milijonih EUR)

Št. | Država | Naziv pogodbe | Podpisani znesek Sklada za spodbujanje naložb | Skupni znesek projekta¹ | Leto podpisa | Sektor/instrument
1 | Kamerun | Plinska elektrarna Kribi | 29,5 | 260 | 2012 | INFRA (energetika)
2 | Haiti | ACME Haiti – posojilo v lokalni valuti | 3,0 | 6 | 2011 | Kreditna linija
3 | Kenija | Vetrna elektrarna na jezeru Turkana | 150,0 | 623 | 2014 | INFRA (energetika)
4 | Kenija | Družinska banka PEFF | 10,0 | 20 | 2013 | Kreditna linija
5 | Kenija | Stanovanjsko financiranje | 20,0 | 50 | 2012 | Kreditna linija
6 | Kenija | Družinska banka – mikrofinančni instrument | 10,0 | 20 | 2013 | Kreditna linija
7 | Kenija | Zatočišče Afrique | 15,0 | 38 | 2013 | Razvoj mest
8 | Malavi | Malavijska kreditna linija | 15,0 | 30 | 2013 | Kreditna linija
9 | Mauritius | Letališki hotel na Mauritiusu | 8,0 | 21 | 2012 | Turizem
10 | Nigerija | Banka Access | 50,0 | 125 | 2012 | Kreditna linija
11 | Regija – Afrika | Sklad ADENA | 12,0 | 100 | 2011 | Lastniški kapital
12a | Regija – Afrika | EDFI/EFP-Proparco | Del 100 milijonov EUR, dodeljen EDFI-EFP | 75 | 2013 | Posojilo
12b | Kenija | EDFI/EFP-FMO | 45 | Kreditna linija
13 | Regija – Afrika | Sklad Catalyst | 8,93 | 125 | 2011 | Lastniški kapital
14 | Regija – Afrika | Konvergenčni sklad za IKT | 19,25 | 145 | 2012 | Lastniški kapital
15 | Regija – države AKP | FEFISOL | 5,0 | 22 | 2011 | Lastniški kapital
16 | Regija – Afrika | Banka PTA | 80,0 | 160 | 2014 | Kreditna linija
17 | Tanzanija | NMB – PEFF | 50,0 | 107 | 2013 | Kreditna linija
18 | Tanzanija | NMB – mikrofinanciranje | 20,0 | 88 | 2013 | Kreditna linija
19 | Uganda | Banka Crane | 28,0 | 56 | 2014 | Kreditna linija
20 | Uganda | EADB | 25,0 | 50 | 2012 | Kreditna linija

1 Zneski, dodeljeni v času revizije.

Odgovori Evropske investicijske banke

Povzetek

Evropska investicijska banka pozdravlja končno poročilo Evropskega računskega sodišča „The ACP Investment Facility (ACP IF): does it provide added value?“ V reviziji sta bila ocenjena relevantnost in skladnost reprezentativnega vzorca projektov, ki jih financira Sklad za spodbujanje naložb, z vidika razvojnih ciljev EU, opredeljenih v Sporazumu iz Cotonouja. Vsi zaključki in priporočila, ki jih je sprejel senat III, so z našega stališča sprejemljivi.

Opažanja

Ureditve financiranja

26

Sklad za spodbujanje naložb dejansko financira projekte osnovne infrastrukture v ožjem smislu (zlasti zasebne) v energetskem, prometnem, telekomunikacijskem in vodnem sektorju. Posli na področju zdravstva in šolstva se v tem trenutku izvajajo v okviru posredovanega financiranja (v obliki kreditnih linij ali kapitalskih udeležb v investicijskih skladih), posebno preko programa financiranja z učinkom, ki je bil uveden leta 2014. Cilj je izboljšati dostop do zdravstva in šolstva, predvsem najbolj ranljivim skupinam prebivalstva in zlasti z zagotavljanjem pomoči zasebnim podjetjem pri širitvi ponudbe. Kljub temu načrtujemo, da se bomo bolj neposredno vključili v financiranje osnovne infrastrukture v omenjenih dveh sektorjih, v prvi vrsti s kombiniranjem poslov.

Zaključki in priporočila

Priporočilo 1

Sistematično navajanje vira financiranja v posojilnih pogodbah, sklenjenih med finančnimi posredniki in končnimi upravičenci, je v obliki posebnega določila že vključeno v vse naše pogodbe o finančnem posredovanju. Okrepili bomo prizadevanja za zagotovitev ustreznega izvajanja tega določila. Naše kenijske partnerje¹ smo po reviziji že zaprosili, naj aktivno izpolnjujejo to pogodbeno obveznost, v bodoče pa bomo posebno pozornost namenili temu bistvenemu vidiku zagotavljanja prepoznavnosti ukrepov Evropske unije na podlagi Sporazuma iz Cotonouja.

Priporočilo 2

Res je, da je precejšen del tehnične pomoči namenjen krepitvi zmogljivosti lokalnih finančnih institucij (zlasti komercialnih bank in mikrofinančnih institucij), pri čemer je cilj celovita posodobitev finančnega sektorja v državah AKP, vseeno pa so programi tehnične pomoči v manjšem obsegu usmerjeni tudi h končnim upravičencem, podjetnikom, da bi tako več naložbenih projektov MSP postalo primernih za bančno financiranje. Novejše posle tehnične pomoči smo že začeli neposredno usmerjati tudi k podjetjem. Poudariti je še treba, da namerava EIB v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada poglobiti sodelovanje z Evropsko komisijo, še posebej na področju poslov razvoja zasebnega sektorja, ki so financirani v okviru postavke „kombiniranje“. Na ta način bo mogoče povečati znesek in razširiti vrste tehnične pomoči, zagotovljene končnim upravičencem sredstev iz Sklada za spodbujanje naložb. Trenutno potekajo pogovori o več konkretnih pristopih.

1Projekt razvoja skupnosti zatočišča Afrique.

QJ-AB-15-015-SL-E    ISSN 1977-5784

Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, je obnovljiv sklad tveganega kapitala, ki podpira naložbe zasebnih in tržno naravnanih javnih subjektov v skupini afriških, karibskih in pacifiških držav. Zagotavlja srednje- in dolgoročno financiranje z različnimi finančnimi instrumenti in si tako prizadeva za trajnostne gospodarske, socialne in okoljske koristi.
Sodišče ugotavlja, da Sklad za spodbujanje naložb zagotavlja dodano vrednost in da so njegove finančne operacije na splošno skladne z razvojnim sodelovanjem EU z državami AKP. Vendar pogodbena obveznost, na podlagi katere morajo biti končni upravičenci obveščeni o financiranju EIB/Sklada za spodbujanje naložb, ni vedno upoštevana, tehnična pomoč pa ni vedno usmerjena v mala in srednja podjetja.