EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Lucemburk

LUCEMBURSKO

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).

Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015

Print | ISBN 978-92-872-3044-7 | ISSN 1831-0788 | doi:10.2865/962815 | QJ-AB-15-014-CS-C
PDF | ISBN 978-92-872-3042-3 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/83035 | QJ-AB-15-014-CS-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3064-5 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/55762 | QJ-AB-15-014-CS-E

© Evropská unie, 2015

Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.

K jakémukoli použití či reprodukci fotografie č. 1 je nutné získat povolení přímo od držitele autorských práv.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU

Bezplatné publikace:

•jeden výtisk:
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•více výtisků, plakáty či pohlednice:
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).

(*)Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).

Placené publikace:

•prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

CS
2015

č. 15

Zvláštní zpráva

Podpora poskytovaná
z nástroje AKT-EU
pro energetiku na
obnovitelnou energii
ve východní Africe

(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU)

Auditní tým

Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměřených na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.

Tento audit výkonnosti provedl auditní senát III, jemuž předsedá člen EÚD Karel Pinxten a který se zaměřuje na výdajové oblasti v rámci vnějších akcí. Audit vedl člen EÚD Klaus-Heiner Lehne s podporou vedoucího svého kabinetu Michaela Weisse; vedoucího oddělení Géralda Locatelliho; vedoucího týmu Thierry Coziera; hlavních auditorů Ruurda De Jonga, Myriam Cazzanigové a Joao Nuno Coelho dos Santose a senior auditora Jean-Louise De Neve.

Obsah

Glosář a zkratky

Shrnutí

Úvod

Přístup k energetickým službám má pro pokrok při plnění rozvojových cílů zásadní význam

Nástroj AKT-EU pro energetiku byl vytvořen s cílem rychlého využití v praxi

Rozsah a koncepce auditu

Připomínky

Komise přidělovala podporu z nástroje pro energetiku podle dobře stanovených priorit, ale čtvrtina kontrolovaných projektů měla závažné nedostatky ve své koncepci

Na základě výběrového procesu se podpořily projekty odpovídající prioritám NpE

Čtvrtina kontrolovaných projektů se financovala i přes výrazné koncepční nedostatky zjištěné při posuzování

Ne všechny projekty byly Komisí patřičně monitorovány

Kvalita zpráv prováděcích partnerů byla nerovnoměrná

U některých projektů se závažnými prováděcími problémy Komise včas nepodnikla vhodná opatření

Většina kontrolovaných projektů byla úspěšná a měla dobré vyhlídky na udržitelnost

Čtvrtina kontrolovaných projektů nesplnila většinu očekávaných výsledků

Téměř všechny kontrolované úspěšné projekty měly dobré vyhlídky na udržitelnost

Závěry a doporučení

Příloha I | — | Kontrolované projekty
Příloha II | — | Metodika hodnocení
Příloha III | — | Projekty v rámci nástroje EUEI pro partnerský dialog a prioritní odvětví v rámci 11. ERF podle jednotlivých zemí
Příloha IV | — | Prováděcí období, cíle a dosažené výsledky kontrolovaných projektů
Příloha V | — | Monitorování kontrolovaných projektů
Příloha VI | — | Bodové hodnocení kontrolovaných projektů

Odpověď Komise

Glosář a zkratky

AKT: Africké, karibské a tichomořské státy

ERF: Evropské rozvojové fondy

Evropské rozvojové fondy jsou hlavním nástrojem EU pro poskytování pomoci na rozvojovou spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) a zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ). Současný rámec vztahů EU se státy AKT a se ZZÚ tvoří dohoda o partnerství podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 na období dvaceti let (dále jen „dohoda z Cotonou“). Hlavním cílem dohody je snížení a konečné vymýcení chudoby. Devátý ERF se týká období 2000–2007 a desátý ERF období 2008–2013.

EUEI: Energetická iniciativa EU pro vymýcení chudoby a udržitelný rozvoj (Energy Initiative for Poverty Eradication and Sustainable Development)

EUEI je společná iniciativa Komise a členských států na vytvoření synergických efektů mezi jejich rozvojovými politikami a činnostmi. Jejím cílem je přispět ke splnění rozvojových cílů tisíciletí poskytováním dostatečných, cenově dostupných a udržitelných energetických služeb chudému obyvatelstvu. Je také součástí opatření, jimiž EU reagovala na iniciativu „Udržitelná energie pro všechny“ (SE4All – Sustainable Energy for All).

EUEI PDF: Nástroj EUEI pro partnerský dialog (EU Energy Initiative Partnership Dialogue Facility)

Byl vytvořen v roce 2005 Komisí a šesti členskými státy (Rakousko, Finsko, Francie, Německo, Nizozemsko a Švédsko) s cílem zlepšit řízení v odvětví energetiky. Pomáhá partnerským zemím rozvíjet vhodné politiky a strategie v oblasti energetiky.

GIZ: Německá společnost pro mezinárodní spolupráci (Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH)

GŘ DEVCO: Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci, které v rámci Komise odpovídá za:

–formulování rozvojové politiky EU a stanovení odvětvových politik v oblasti vnější pomoci,

–vytváření víceletých plánů pro nástroje vnější pomoci financované z evropských rozvojových fondů a souhrnného rozpočtu, a to ve spolupráci s Evropskou službou pro vnější pomoc (ESVČ),

–provádění těchto nástrojů,

–podporu koordinace mezi EU a členskými státy v oblasti rozvojové spolupráce a zastupování EU navenek v této oblasti.

kW: Kilowatt (jednotka výkonu), jeden kW má 1 000 wattů

MDG: Rozvojové cíle tisíciletí (Millennium Development Goals)

Rozvojové cíle tisíciletí představují osm mezinárodních rozvojových cílů, které byly definovány po přijetí miléniové deklarace Spojených národů na summitu tisíciletí v roce 2000. Jedná se o různé cíle od snížení extrémní chudoby a hladu na polovinu po dosažení základního vzdělání pro všechny a zajištění udržitelného rozvoje životního prostředí. Všechny členské státy OSN a rovněž celá řada mezinárodních organizací se zavázaly napomáhat dosažení těchto cílů do roku 2015.

NpE: Nástroj AKT-EU pro energetiku

Finanční nástroj vytvořený v roce 2005, jehož cílem je zlepšit přístup chudých obyvatel venkovských a příměstských oblastí v zemích AKT k udržitelné a cenově dostupné energii

NpE I:První nástroj pro energetiku financovaný v rámci 9. ERF

NpE II: Druhý nástroj pro energetiku financovaný v rámci 10. ERF

OECD: Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj

Posláním OECD je podporovat politiky, které zvyšují hospodářský a sociální blahobyt lidí na světě.

OSN: Organizace spojených národů

ROM: Monitorování zaměřené na výsledky (results-oriented monitoring)

Systém ROM byl zřízen GŘ DEVCO v roce 2000. Vychází z krátkých zacílených posouzení provedených na místě externími odborníky. Využívá strukturovanou a jednotnou metodiku pro posouzení výkonnosti projektu z hlediska pěti kritérií: relevantnost, efektivnost, účinnost, možný dopad a pravděpodobnost udržitelnosti.

SE4All: Udržitelná energie pro všechny (Sustainable Energy for All)

Tato iniciativa byla zahájena generálním tajemníkem OSN v roce 2011. Má tři vzájemně související cíle, jichž má být dosaženo do roku 2030: i) zajistit všeobecný přístup k moderním energetickým službám, ii) zdvojnásobit tempo zlepšování energetické účinnosti a iii) zdvojnásobit podíl obnovitelné energie na celosvětové skladbě zdrojů energie.

SMART: Konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené (Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Time-bound)

WSSD: Světový summit o udržitelném rozvoji (World Summit for Sustainable Development)

Na tomto summitu, který se konal v roce 2002 v Johannesburgu v Jižní Africe, bylo znovu potvrzeno, že udržitelný rozvoj je ústředním tématem v mezinárodním měřítku. Vlády se shodly na široké škále cílů a závazků a potvrdily je. Na summitu zazněla především výzva realizovat opatření, která výrazně zvýší využití obnovitelné energie.

Shrnutí

I

Jak bylo zdůrazněno na světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 a na dalších mezinárodních rozvojových jednáních, přístup k energetickým službám je klíčem k pokroku při plnění rozvojových cílů. V roce 2004 neměly téměř dvě miliardy lidí, žijících převážně ve venkovských a příměstských oblastech rozvojových zemí, přístup k dostatečným, cenově dostupným a udržitelným energetickým službám.

II

V červnu 2005 rada ministrů AKT-EU schválila zřízení nástroje AKT-EU pro energetiku (NpE), s výrazným zaměřením na subsaharskou Afriku a problematiku obnovitelné energie, jehož cílem je zvýšit přístup chudých k moderním energetickým službám. V období 2006–2013 byl nástroj pro energetiku financován z 9. a 10. Evropského rozvojového fondu částkou 475 milionů EUR, přičemž většina těchto prostředků byla určena na poskytnutí grantů na projekty vybrané ve výzvách k předkládání návrhů. V době, kdy začal náš audit, bylo v rámci prvních dvou výzev k předkládání návrhů rozděleno 268,2 milionu EUR, z toho 106 milionů EUR na projekty ve východní Africe, kde byla přístupnost elektřiny z celé Afriky zdaleka nejnižší.

III

Zjistili jsme, že Komise nástroj pro energetiku uplatňovala většinou úspěšně, ale přesto jej mohla ke zvýšení přístupu chudých obyvatel východní Afriky k obnovitelné energii využít lépe.

IV

Komise přidělovala podporu z NpE na projekty v oblasti obnovitelné energie na základě dobře stanovených priorit. Avšak kvůli nedostatečné důslednosti při výběrovém procesu čtvrtina kontrolovaných projektů získala grant i přesto, že v nich byly zjištěny závažné koncepční nedostatky.

V

Ne všechny projekty byly Komisí patřičně monitorovány. Zprávy prováděcích partnerů neměly stejnou kvalitu a Komise se nepokusila prosadit dodržování vykazovacích povinností. U některých projektů dostatečně neuplatňovala návštěvy na místě a prověrky ROM, aby jimi doplnila informace získané od prováděcích partnerů, zejména pokud se ukázalo, že projekty mají výrazné problémy. U několika projektů, které se potýkaly se závažnými prováděcími problémy, Komise včas nepodnikla vhodná nápravná opatření.

VI

Většina kontrolovaných projektů byla úspěšná a je pravděpodobné, že budou udržitelné, pokud se realizují plánovaná opatření a pokud se příliš nezhorší kontext. Ve čtvrtině kontrolovaných projektů nebylo dosaženo většiny očekávaných výsledků, zejména kvůli neřešeným nedostatkům v jejich koncepci a nedostatečnému monitorování ze strany Komise.

VII

Předkládáme řadu doporučení, která spočívají v důslednějším výběru projektů, zlepšení jejich monitorování a zvýšení vyhlídek na udržitelnost.

Úvod

Přístup k energetickým službám má pro pokrok při plnění rozvojových cílů zásadní význam

01

V roce 2004 neměly téměř dvě miliardy lidí, převážně žijících ve venkovských a příměstských oblastech rozvojových zemí, přístup k dostatečným, cenově dostupným a udržitelným energetickým službám¹. Kolísavé ceny paliv na mezinárodním trhu, rostoucí energetická poptávka v rozvojových a rozvíjejících se zemích a klimatické změny kladou na zajištění většího přístupu k energetickým službám značné nároky.

02

Zatímco země Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) snižují svou zranitelnost vůči stoupajícím cenám energie, u většiny rozvojových zemí se vzhledem k neatraktivnímu investičnímu klimatu v energetickém odvětví a malé efektivnosti procesů² naopak zvýšila. Vztah mezi nedostatečným přístupem k cenově dostupným a udržitelným energetickým službám a problémy s dosahováním zřetelného pokroku při plnění rozvojových cílů byl zdůrazněn na světovém summitu o udržitelném rozvoji (WSSD) v Johannesburgu v roce 2002 i při jiných mezinárodních jednáních.

Fotografie č. 1

Noční pohled na evropský a africký kontinent

© The Visible Earth, NASA

Nástroj AKT-EU pro energetiku byl vytvořen s cílem rychlého využití v praxi

03

V návaznosti na summit WSSD Komise spolu s členskými státy vytvořily energetickou iniciativu EU (EUEI) pro vymýcení chudoby a udržitelný rozvoj. Jejím účelem je přispět ke splnění rozvojových cílů tisíciletí poskytováním dostatečných, cenově dostupných a udržitelných energetických služeb chudému obyvatelstvu v sociálně a ekonomicky znevýhodněných oblastech. EUEI zahájila s rozvojovými zeměmi dialog zaměřený na prosazení reforem v energetickém odvětví, přenos technologií a investic a na podporu iniciativ na zmírnění klimatických změn.

04

V letech 2002 a 2003 Komise zdůraznila potřebu financovat energetické odvětví v rozvojových zemích³. Toto bylo potvrzeno členskými státy a státy AKT, které navrhly zřídit nástroj AKT-EU pro energetiku (dále také jen „nástroj pro energetiku“ nebo NpE)⁴. Rada ministrů AKT-EU pak v červnu 2005 na základě návrhu Komise⁵ schválila vytvoření nástroje pro energetiku vycházejícího z pěti hlavních zásad (viz rámeček 1).

Rámeček 1

Hlavní zásady nástroje AKT-EU pro energetiku

Činnosti v rámci nástroje pro energetiku by měly:

i)být zaměřeny na země AKT, které již mají nebo se zavázaly vypracovat vhodnou energetickou politiku v souladu se zásadami dobré správy a řízení,

ii)prosazovat vlastní odpovědnost na vnitrostátní (a případně i přeshraniční) úrovni při zajištění soudržnosti s příslušnými odvětvovými politikami a zastřešující strategií na snížení chudoby,

iii)umožňovat flexibilitu díky mechanismům spolufinancování s členskými státy, úvěrovými institucemi a soukromými, veřejnými subjekty či sdruženími,

iv)podporovat inovace v návaznosti na úkoly související s poskytováním udržitelných a cenově dostupných energetických služeb chudým.

05

Hlavním cílem nástroje pro energetiku bylo usnadnit přístup chudých obyvatel ve venkovských a příměstských oblastech k moderním energetickým službám se zvláštním důrazem na oblast subsaharské Afriky. Dalším cílem bylo podpořit lepší správu a řízení v energetickém odvětví, zvýšit jeho atraktivitu pro investory, pomoci realizovat rozsáhlé investice do přeshraničních energetických infrastruktur a podporovat jak obnovitelné zdroje energie, tak opatření v oblasti energetické účinnosti.

06

V období 2006–2013 bylo na nástroj pro energetiku přiděleno 475 milionů EUR: 220 milionů EUR na první nástroj pro energetiku (NpE I), financovaný z 9. ERF, a 255 milionů EUR na druhý nástroj pro energetiku (NpE II), financovaný z 10. ERF. Téměř 90 % tohoto přídělu (415,7 milionu EUR) šlo na poskytování grantů na projekty vybrané prostřednictvím výzev k předkládání návrhů⁶. Zbývající část byla určena k podpoře nástroje EUEI pro partnerský dialog⁷, mechanismu slučujícího prostředky na financování středně velkých investičních projektů⁸, partnerství Afriky a EU pro infrastrukturu⁹ a různé další činnosti¹⁰.

07

V červnu 2014, kdy byl zahájen náš audit, dosahovala výše prostředků poskytnutých na 142 projektů v rámci prvních dvou výzev k předkládání návrhů celkem 268,2 milionu EUR: 169 milionů EUR na 74 projektů financovaných z NpE I na základě výzvy z května 2006 a 99,2 milionu EUR na 68 projektů financovaných z NpE II¹¹ na základě první výzvy z listopadu 2009.

08

Asi 85 % projektů vybraných na základě prvních dvou výzev se týká obnovitelné energie, 12 % hybridních zdrojů (obnovitelné a fosilní) a 3 % fosilních zdrojů. Projekty se podle své hlavní činnosti dělí do následujících kategorií: výroba elektřiny v malém měřítku mimo hlavní elektrickou síť¹² (42 %), propojení, přenos a distribuce elektřiny (42 %), správa a řízení/budování kapacit¹³ (9 %) a energie pro vaření a ostatní (7 %).

09

Ve východní Africe bylo poskytnuto celkem 106 milionů EUR na 50 projektů. V tomto regionu, kde má přístup k elektřině méně než 20 % populace, je dostupnost elektřiny zdaleka nejhorší z celé Afriky¹⁴. Totéž platí pro nepevné palivo pro vaření, k němuž má přístup méně než 10 % populace ve srovnání s asi 20 % v regionech západní a střední Afriky a více než 40 % v regionu jižní Afriky¹⁵.

1KOM(2004) 711 v konečném znění ze dne 26. října 2004 „Budoucí rozvoj Energetické iniciativy EU a možnosti vytvoření Energetického nástroje pro země AKT“, s. 2.

2Rozvojové země v průměru spotřebovávají přibližně dvakrát více ropného ekvivalentu na jednotku ekonomického výstupu než země OECD (KOM(2014) 711).

3KOM(2002) 408 v konečném znění ze dne 17. července 2002 „Energetická spolupráce s rozvojovými zeměmi“ a KOM(2003) 829 v konečném znění ze dne 23. prosince 2003 „Světový summit o udržitelném rozvoji rok poté: plnění našich závazků“.

4Na konferenci s názvem „Energie pro Afriku“, která se konala v Nairobi v listopadu 2003, a na jednání rady ministrů AKT-EU v Gaborone v květnu 2004. Jako užitečný model byla zmíněna facilita AKT-EU pro vodu, jejímž hlavním cílem bylo poskytnout chudým bezpečnou pitnou vodu a základní hygienické zázemí.

5KOM(2004) 711.

6Výzvy k předkládání návrhů se využívají nejen u nástroje pro energetiku. Podrobněji viz internetové stránky GŘ DEVCO http://ec.europa.eu/europeaid/prag/

7Příspěvek EU ve výši 3,5 milionu EUR se poskytuje prostřednictvím dohody o přenesení pravomocí společnosti Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ), která spravuje projekt v přibližné výši 16,5 milionu EUR. Další příspěvky poskytlo Rakousko, Francie, Německo, Nizozemsko, Švédsko a Finsko. Cílem nástroje pro partnerský dialog je vybudovat institucionální kapacity a zlepšit prostředí pro soukromé investice do energetiky.

8Původně se počítalo s částkou až 40 milionů EUR, nakonec činil příspěvek na šest projektů 24,8 milionu EUR.

9Příspěvek 17 milionů EUR především na zjednodušení přeshraničních propojení vnitrostátních sítí.

10Poradenství a služby při posuzování návrhů, monitorování, hodnocení a audity projektů a nepředvídané výdaje.

11Poslední dvě výzvy zahájené v rámci NpE II v březnu a říjnu 2013 byly dokončeny v prosinci 2014. Na 31 projektů byly uděleny granty v celkové hodnotě 147,5 milionu EUR.

12Jde o relativně malé zařízení výroby elektrické energie napájející distribuční síť, která není propojená s hlavní elektrorozvodnou sítí.

13Všechny projekty v ostatních kategoriích obsahují prvek budování kapacit.

14V ostatních afrických regionech má přístup k elektřině mezi 34 % až 44 % obyvatel. Podrobněji viz Zpráva o partnerství Afriky a EU pro energii 2011/2012 (http://www.euei-pdf.org/support-to-the-africa-eu-energy-partnership-aeep).

15Nepevným palivem pro vaření je zejména plyn v kanystrech nebo petrolej jako náhrada za palivové dřevo a dřevěné uhlí.

Rozsah a koncepce auditu

10

Naším cílem bylo posoudit, zda se Komisi prostřednictvím nástroje pro energetiku úspěšně podařilo zvýšit přístup chudých obyvatel ve východní Africe k obnovitelné energii. Audit se soustředil na tři hlavní otázky:

a)Přidělila Komise podporu z nástroje pro energetiku na obnovitelnou energii dobře koncipovaným projektům a na základě dobře stanovených priorit?

b)Prováděla Komise patřičné monitorování projektů?

c)Dosáhly projekty svých cílů?

11

Audit se zaměřil na projekty obnovitelných zdrojů energie¹⁶, které byly financovány v rámci prvních dvou výzev k předkládání návrhů ve dvanácti východoafrických státech¹⁷. Probíhal od června 2014 do února 2015 a spočíval v:

a)prověrce dokumentů vztahujících se k politikám EU, které se týkají energetického odvětví v rozvojových zemích, strategie spolupráce ERF a nástroje pro energetiku;

b)pohovorech s úředníky GŘ DEVCO a se zástupci smluvních partnerů;

c)přezkoumání 16 projektů realizovaných v pěti zemích: Keňa, Madagaskar, Mosambik, Tanzanie a Zambie (viz příloha I)¹⁸. Kritériem pro výběr projektů byla významnost (materialita)¹⁹ a dále aby byly zohledněny všechny využité technologie a také různé typy prováděcích a provozních partnerů²⁰. Účelem přezkoumání bylo posoudit účinnost projektů, přičemž projekty se hodnotily pomocí relevantních kritérií podle metodiky Komise pro monitorování zaměřené na výsledky (results-oriented monitoring – ROM) (viz příloha II);

d)služebních cestách na Madagaskar ve dnech 13. až 23. října 2014 a do Zambie a Tanzanie ve dnech 3. až 20. listopadu, během nichž proběhly jednak pohovory se zaměstnanci delegací EU, zástupci veřejných subjektů zemí, které jsou příjemcem prostředků, a prováděcích partnerů a jednak návštěvy osmi projektů na místě.

16Solární fotovoltaická energie, větrná energie, vodní energie a energie z biomasy.

17Jednalo se o tyto východoafrické státy: Burundi, Džibuti, Eritrea, Etiopie, Keňa, Madagaskar, Malawi, Mosambik, Rwanda, Tanzanie, Uganda a Zambie.

18V textu připomínek této zprávy se na projekty odkazuje pomocí čísel a krátkých názvů uvedených v přílohách.

19Příspěvek z NpE ve výši 0,5 milionu EUR.

20Nevládní organizace, poloveřejné subjekty a soukromé firmy.

Připomínky

Komise přidělovala podporu z nástroje pro energetiku podle dobře stanovených priorit, ale čtvrtina kontrolovaných projektů měla závažné nedostatky ve své koncepci

12

Kontrolovali jsme, zda Komise dobře stanovila priority pro poskytování podpory z nástroje pro energetiku a zda prostředky z tohoto nástroje přidělovala na dobře koncipované projekty.

Na základě výběrového procesu se podpořily projekty odpovídající prioritám NpE

13

Systém výzev k předkládání návrhů vychází z transparentního a dobře zdokumentovaného procesu (viz rámeček 2).

Rámeček 2

Výběr navrhovaných projektů

Pro zajištění široké účasti, transparentnosti a přístupu vycházejícího z poptávky se rozsáhle zveřejňují výzvy k předkládání nabídek a pokyny pro žadatele. Tyto pokyny obsahují jednak praktický návod pro žadatele a jednak cíle a priority výzvy. Žadatelé předkládají koncepční dokument, v němž se uvádí hlavní rysy navrhovaného projektu, a úplnou žádost, která obsahuje popis navrhované činnosti, její rozpočet a podrobné informace o žadateli.

Na organizaci výzvy k předkládání návrhů dohlíží hodnotící výbor²¹, který odpovídá za hodnocení návrhů na základě výběrových kritérií a kritérií pro udělení podpory, která jsou stanovena v pokynech výzvy.

Jak koncepční dokument, tak úplnou žádost posuzují dvě osoby, ve většině případů externí konzultant a zástupce příslušné delegace EU²². Využívají k tomu bodovací systém a standardizované hodnotící tabulky s kritérii, která se vztahují především k relevantnosti, proveditelnosti, účinnosti, udržitelnosti a nákladové efektivnosti projektů.

V případě velkých rozdílů v názoru obou hodnotitelů provede hodnotící výbor třetí hodnocení, které určí konečný počet bodů.

Granty se přidělují projektům s nejvyšším bodovým hodnocením.

14

U prvních dvou výzev k předkládání návrhů v rámci NpE bylo předloženo 975 návrhů, z nichž bylo vybráno 142 projektů (15 %). Pokud jde o relevantnost projektů, výběrová kritéria zajišťovala konzistentnost s prioritami stanovenými NpE a oběma těmito výzvami:

a)všech 12 východoafrických zemí, kterých se týkal audit, mělo nebo zavádělo národní energetickou politiku. Jedenácti z nich byla také poskytnuta pomoc z nástroje EUEI pro partnerský dialog (viz bod 6), jejímž účelem bylo podpořit institucionální kapacity a zlepšit podnikatelské prostředí pro investice do energetiky (viz příloha III)²³;

b)vysokou prioritu dostaly projekty využívající obnovitelné zdroje energie – připadá na ně 85 % udělených grantů (viz bod 8);

c)pokud jde o přístup k moderním energetickým službám (viz bod 3) ve venkovských a příměstských oblastech, v nichž žijí převážně nemajetné nebo chudé komunity, projekty se zaměřují na dobře určené potřeby.

Rámeček 3

Základní energetické potřeby chudých obyvatel

Domácnosti ve venkovských a příměstských oblastech většinou potřebují elektřinu především na osvětlení, dobíjení mobilních telefonů, poslouchání rádia a televize, používání ventilátorů a – kdo má možnost – také na provoz lednice, klimatizace nebo dalších spotřebičů. Ve vesnicích či komunitách bývá hlavní prioritou dodávka elektřiny do lékařských středisek, dále do úřadů, do škol a případně na čerpání vody. Hlavní hospodářské činnosti, které lze zajistit díky zásobování elektřinou, je mletí obilí, loupání rýže, zpracování dřeva na pile, chlazení potravin a nápojů, krejčovství nebo činnost komunikačních středisek.

Při vaření se i nadále ve většině případů používá dřevo nebo dřevěné uhlí. Prvním krokem k efektivnějšímu využívání a výrobě energie jsou sporáky umožňující větší úsporu paliva a náležité lesní hospodářství. Mezi moderní energetická řešení pro vaření patří zajištění cenově dostupných a bezpečných plynových kanystrů nebo produkce bioplynu v blízkosti místa využití. (Zdroje: různé projektové dokumenty a zpráva Poor people’s energy outlook 2013 (Energetický výhled pro chudé obyvatele, 2013, http://practicalaction.org/ppeo2013-pr)

Fotografie č. 2

Informační tabule projektu „Rozšíření přístupu k integrovaným moderním energetickým službám s cílem snížit chudobu“ (Matadi, okres Siha, Tanzánie)

Zdroj: Evropský účetní dvůr

Čtvrtina kontrolovaných projektů se financovala i přes výrazné koncepční nedostatky zjištěné při posuzování

15

Pokud jde o koncepci projektů, pomocí patřičných hodnotících kritérií se posuzovala:

i)provozní životaschopnost (s ohledem na kapacitu partnerů a metodiku realizace projektu),

ii)udržitelnost (socioekonomické, finanční, technické a environmentální),

iii)nákladová efektivita (poměr nákladů a očekávaných výsledků),

iv)opakovatelnost (názorné dopady, které jsou modelem pro budoucí replikaci).

16

U 11 kontrolovaných projektů si bodové hodnocení a slovní posudek obou hodnotitelů vzájemně odpovídaly. To však neplatilo pro pět dalších projektů, kde se ve výběrovém procesu vyskytly nesrovnalosti, které hodnotící výbor nezjistil:

a)V jednom případě²⁴ nedávalo příznivé hodnocení externího hodnotitele smysl vzhledem k tomu, že zjistil závažné nedostatky v koncepci projektu a vysoká rizika jeho selhání²⁵. Jelikož však byla hodnocení obou hodnotitelů nad požadovanou bodovou hranicí, projekt byl vybrán k financování.

b)U dalších čtyř projektů²⁶ bylo nutné vypracovat třetí posouzení návrhů, protože externí hodnotitelé upozornili na závažné koncepční nedostatky, které pro projekty znamenaly značně riziko (například nedostatek odborných zkušeností žadatele, příliš ambiciózní cíle, nerealistické prováděcí plány, ohrožená udržitelnost primárních zdrojů, nepříznivá nákladová efektivita, příliš optimistické anebo nejednoznačné podnikatelské plány). Při třetím posudku, který udělení grantu doporučil, se však ke zjištěným rizikům a absenci vhodných opatření na jejich zmírnění nijak nepřihlédlo.

17

Ve čtyřech z těchto pěti případů²⁷ byly závažné nedostatky v koncepci hlavním důvodem selhání projektů (viz bod 36).

18

Během výběrového procesu se posuzovala také vhodnost logického rámce každého projektu²⁸. Cíle projektů odpovídaly kritériím SMART²⁹, ale jelikož chyběly patřičné studie proveditelnosti, nebyly ukazatele výkonnosti, jimiž se mělo sledovat plnění těchto cílů, vždy založeny na přesných výchozích údajích a promyšlených cílových hodnotách.

19

Ze 13 projektů, které byly dokončeny nebo jejichž dokončení se blížilo, bylo v pěti případech potřeba ukazatele výkonnosti výrazně upravit tak, aby se zohlednila realita v terénu³⁰, optimalizovaly technické varianty³¹ nebo vyřešila neočekávaná událost³² (viz příloha IV). Týkalo se to zejména projektů v rámci NpE I. U projektů NpE II Komise již na tento problém reagovala. V první výzvě k předkládání návrhů v rámci NpE II se doporučovalo provést studie proveditelnosti před předložením projektové žádosti, a počínaje druhou výzvou toto bylo povinné.

Ne všechny projekty byly Komisí patřičně monitorovány

20

Zkoumali jsme, zda Komise získala ze zpráv o projektech odpovídající informace, které jí umožňovaly sledovat pokrok, a zda v případě potřeby včas podnikla vhodná opatření.

Kvalita zpráv prováděcích partnerů byla nerovnoměrná

21

Podle ustanovení grantových dohod s prováděcími partnery se úhrady splátek grantu provádějí po té, co delegace EU schválí průběžné a závěrečné popisné a finanční zprávy. Tyto zprávy by měly být vypracovány podle modelu, který je součástí grantové dohody: měly by uvádět provedené činnosti, zdůvodnit, proč některé plánované činnosti nebylo možné realizovat, popsat vzniklé problémy a způsob jejich řešení a posoudit dosažené výsledky.

22

U pěti z 16 kontrolovaných projektů byly zprávy předloženy včas a v očekávané kvalitě. Všech těchto pět projektů prováděli zkušení rozvojoví partneři³³. Pokud jde o ostatní projekty:

a)v popisných zprávách pravidelně chyběly informace o průběžném pokroku v plnění cílů;

b)při neuspokojivém pokroku zprávy často obsahovaly omezené informace o tom, jaká opatření se plánují nebo jaká byla podniknuta;

c)v případě výrazných zpoždění s prováděním projektů se žádosti o platbu a související zprávy předkládaly méně často, takže delegace EU měly ještě méně informací.

23

GŘ DEVCO najalo poradenskou společnost, aby delegacím EU pomohla s posuzováním zpráv prováděcích partnerů, zaznamenáváním údajů o pokroku při provádění projektů, se zřízením strukturovaného monitorovacího nástroje pro NpE a vypracováním zpráv o globálních výsledcích NpE. Když tato poradenská společnost zjistila nedostatky v načasování, kvalitě nebo úplnosti zpráv, informovala prováděcího partnera a delegaci EU a v relevantních případech předložila doporučení mající realizaci projektů usnadnit. Přezkum zpráv partnerů zpravidla vypracovala do jednoho až pěti měsíců po období, jehož se zpráva týkala. Vzhledem k pozdnímu prodloužení smlouvy se společností však došlo v její práci k několikaměsíční prodlevě, která v některých případech tento přezkum výrazně zpozdila (viz příloha V).

24

Tento standardizovaný přezkum ze strany jediného subjektu byl užitečný pro harmonizaci a do jisté míry i zlepšení zpráv, které prováděcí subjekty předkládají. Poradenská společnost však neměla žádnou pravomoc doporučení vymáhat a v její smlouvě se nepočítalo se zdroji na to, aby se informace poskytované prováděcími partnery kontrolovaly na místě. Takové ověřování bylo možné provést, pouze pokud byly k dispozici další zdroje³⁴.

25

V rozpočtu kontrolovaných projektů se pamatovalo na povinná hodnocení v polovině období a konečná hodnocení, jejichž vypracování měli prováděcí partneři zadávat externím konzultantům. Pokud jde o hodnocení v polovině období, proběhla jich pouze polovina. Z 11 kontrolovaných projektů NpE I jich pět nebylo předmětem takového hodnocení, přestože byly zahájeny v roce 2008 a v době auditu zbýval k jejich dokončení přibližně jeden rok³⁵. Jeden projekt NpE II³⁶ probíhal přibližně tři roky a podle plánu měl skončit za méně než rok, ale ani v jeho případě neproběhlo hodnocení v polovině období (viz příloha V).

U některých projektů se závažnými prováděcími problémy Komise včas nepodnikla vhodná opatření

26

Nedostatky v předkládání informací o projektech byly zdůrazněny ve zprávě z února 2012 o hodnocení v polovině období, které se týkalo první výzvy k předkládání návrhů organizované GŘ DEVCO³⁷. Komise nepodnikla na základě těchto zjištění žádné kroky, které by obnášely přijetí nápravných opatření a jejich harmonogramu a přidělení odpovědnosti³⁸.

27

Smlouvy stanoví, že pokud prováděcí partneři nedodrží své vykazovací povinnosti, GŘ DEVCO je oprávněno si kdykoliv vyžádat dodatečné informace (jež mu musejí být poskytnuty do jednoho měsíce) a rovněž ukončit smlouvu a vymáhat částky, které již byly zaplaceny, ale k nimž neexistují žádné podklady. GŘ DEVCO tuto pravomoc náležitě nevyužilo.

28

Ve třech kontrolovaných delegacích EU bylo jen málo dokladů o tom, že by projektoví manažeři pravidelně prováděli návštěvy na místě, a to ani v případech, kdy delegace EU věděly o závažných potížích, jako tomu bylo u obou nefungujících projektů NpE I³⁹. Uváděnými důvody byly omezené zdroje a skutečnost, že projekty NpE měly menší prioritu než programy spadající do strategie spolupráce s partnerskými zeměmi v rámci evropských rozvojových fondů⁴⁰.

29

U projektů, které zaměstnanci delegací navštěvují málokdy nebo které mají problémy, mohou manažeři programů v delegacích EU požádat GŘ DEVCO o provedení návštěvy spojené s monitorováním zaměřeným na výsledky (ROM). Deset ze 16 kontrolovaných projektů bylo alespoň jednou předmětem ROM⁴¹ (viz příloha V). U projektů, které se potýkaly se závažnými prováděcími problémy, o nichž se dobře vědělo, však nebyla tato možnost dostatečně využita.

a)projekt 5 (Up-scaling), zahájený v lednu 2008, byl předmětem pouze jednoho ROM v červnu 2013. Zpráva upozornila na chaotickou situaci, ale na nápravné opatření již bylo příliš pozdě.

b)u projektu 6 (Bioenergelec), který byl zahájen v dubnu 2008, nebylo ROM provedeno nikdy navzdory rozsáhlým realizačním zpožděním⁴² a chabým výsledkům.

30

Má-li Komise za to, že smlouvu již nelze účinně nebo náležitě plnit, může se s prováděcím partnerem dohodnout na nějakém řešení, a pokud řešení nelze nalézt, může smlouvu ukončit. Když kolem poloviny roku 2010 bylo jasné, že oba projekty zmíněné v bodě 29 nelze nadále realizovat podle plánu, Komise tímto způsobem nepostupovala.

a)u projektu 5 (Up-scaling) bylo jednou z možností výrazně snížit územní rozsah a počet vesnic, které získají příslušné zařízení, a znovu zvážit pokračování v pěstování dávivce⁴³;

b)u projektu 6 (Bioenergelec) se mohl přehodnotit plán projektu s ohledem na nevalné výsledky dřívějšího podobného projektu, který realizoval – rovněž na Madagaskaru – stejný partner⁴⁴.

31

Projekt 6 v rámci NpE II (Wood and charcoal) provádí v několika zemích soukromá lesnická společnost. Byl zahájen v březnu 2012 a méně než rok po plánovaném dokončení (červenec 2015) se s inovativním prvkem souvisejícím s produkcí dřevěného uhlí⁴⁵ nijak nepokročilo a nebylo pravděpodobné, že se tak stane. Delegace EU v dotčených zemích se nesnažily určit důvody selhání projektu, ani nepřijaly žádná opatření. Vzhledem k tomu, že inovací spojenou s produkcí dřevěného uhlí se zdůvodňovala způsobilost tohoto projektu v rámci NpE, neúspěch v uskutečnění tohoto prvku znamená, že Komise by mohla získat určitou část financování zpět.

Většina kontrolovaných projektů byla úspěšná a měla dobré vyhlídky na udržitelnost

32

Kontrolovali jsme, zda projekty dosáhly zamýšlených výsledků v souladu s plánem a zda byly tyto výsledky udržitelné.

Čtvrtina kontrolovaných projektů nesplnila většinu očekávaných výsledků

33

Délka prováděcích období stanovená v návrzích projektů a následně zakotvená v grantových dohodách většinou podcenila dobu potřebnou na realizaci projektů⁴⁶. Devět z 11 kontrolovaných projektů NpE I muselo být prodlouženo a ve dvou případech trvalo provádění dvakrát déle oproti plánu.

34

Ze 16 kontrolovaných projektů jich 12 bylo úspěšných: pět překročilo nebo pravděpodobně překročí své původní cíle, dva splnily nebo pravděpodobně splní své cíle a u pěti sice nebylo splnění cílů pravděpodobné, ale výsledky byly stále přiměřené⁴⁷ (viz příloha IV a příloha VI, sloupec „Výsledky“, projekty s hodnocením A nebo B). Rámeček 4 uvádí dva příklady úspěšných projektů.

Rámeček 4

Příklady úspěšných projektů

Projekt 4 (Biogas) – Cílem tohoto projektu v Keni bylo získat metan z nádrží na kejdu v malých farmách se třemi až deseti dojnicemi. Bioplyn se v domácnostech majitelů farem používá při vaření. Přispívá k úspoře dřeva nebo dřevěného uhlí, zásadně snižuje znečištění vnitřních prostor a zlepšuje hnojící vlastnosti kejdy. Na projektu se podílely mikroinstituce a veřejní navrhovatelé pro zajištění replikace projektu. Při projektu se podařilo nainstalovat 765 nádrží v pěti keňských provinciích (oproti plánovaným 460).

Projekt 14 (Small-scale solar) – Cílem tohoto projektu bylo umožnit přibližně 18 000 obyvatel (nebo 4 000 rodinám) ve dvou venkovských oblastech Mosambiku přístup k udržitelné solární energii v malém rozsahu. Solární lucerny jsou alternativou spalování dřeva nebo petroleje ke svícení. Tyto lucerny poskytují za malý denní poplatek drobné podniky (dobíjecí stanice) vedené místními podnikateli, kteří se v rámci projektu účastní speciálního školení. Nainstalováno bylo 41 dobíjecích stanic ve 25 vesnicích, 14 760 osob (82 % cíle) tak získává úsporné a čisté osvětlení. Polovinu z těchto podnikatelů tvoří ženy. Solární dobíjecí stanice se používají také na dobíjení mobilních telefonů a dalších malých zařízení, např. rádií a holicích strojků.

35

Projekty venkovské elektrifikace, které zahrnují dodávky energie do domácností a místních veřejných budov (připojením na minisíť ve vesnicích nebo s využitím samostatných solárních jednotek v málo osídlených oblastech), velmi pozitivně přispěly ke zlepšení každodenního života venkovských komunit, přestože očekávané nové hospodářské činnosti se rozbíhaly pomalu. Například dostupnost dalšího vybavení a větší pohodlí byly pro kvalifikovaný personál v klíčových zaměstnáních, jako jsou učitelé, doktoři a soudci, motivací k tomu, aby přijali práci v odlehlých oblastech. To má kaskádový efekt, jako je zlepšení dostupnosti veřejných služeb a vytvoření doplňkových pracovních míst, nezbytných pro snížení chudoby⁴⁸.

Fotografie č. 3 – 4

Rozšíření sítě, především ke klinice v Kamilambo, „Infrastruktura a projekty malého rozsahu pro elektrifikaci venkova“ (okres Mumbwa, Zambie)

Transformátor nízkého napětí napojený na distribuční síť ve vesnici Sahasinaka, projekt rHYviere (provincie Fianarantsoa, Madagaskar)

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

36

Čtyři projekty nicméně nedosáhly většiny očekávaných cílů, převážně kvůli koncepčním nedostatkům a nedostatečnému monitorování ze strany Komise během jejich realizace (viz příloha VI, sloupec „Výsledky“, projekty s hodnocením D).

a)Po pěti letech realizace projektu 5 (Up-scaling) se podařilo zajistit přístup k moderním energetickým službám pouze pro 11 ze 120 plánovaných vesnic⁴⁹. Některá zakoupená zařízení se nevyužívala a začala zastarávat.

b)Projekt 6 (Bioenergelec) spočíval ve výrobě elektřiny z biomasy, a to zejména spalováním dřeva v kotli připojeném na parní stroj, který poháněl generátor. Ve fázi výběru projektů byla zjištěna řada výrazných rizik, která se nakonec skutečně stala realitou⁵⁰. Avšak zničení lesa cyklónem v jednom z pěti vybraných míst bylo velkým rizikem, které odhaleno nebylo. Šest let po zahájení projektu bylo dokončeno jen jedno zařízení a fungovalo jen sporadicky⁵¹. Naplánovat instalaci pěti jednotek před tím, než z pilotního projektu vzejde přesvědčivá zpětná vazba, bylo velmi předčasné⁵².

c)Projekt 13 (Nice Roll-out) se zaměřoval na rozšíření již fungujícího internetového centra v Gambii, které využívá solární energii, do více než 50 míst v Zambii a Tanzanii. Projekt musel být ukončen kvůli likvidaci prováděcího partnera v roce 2013. Podnikatelský model, který počítal se zapojením soukromého sektoru, byl ve fázi hodnocení návrhů považován za značně rizikový.

d)Projekt 16 (Wood and charcoal) byl zaměřen na udržitelnou produkci dřeva a dřevěného uhlí ve venkovských oblastech. Prováděcí partner projevil větší zájem o ziskový dřevařský průmysl než o inovativní prvek týkající se výroby dřevěného uhlí, kterým byla zdůvodněna způsobilost projektu pro financování NpE.

Téměř všechny kontrolované úspěšné projekty měly dobré vyhlídky na udržitelnost

37

U jednoho z 12 úspěšných kontrolovaných projektů panovala o udržitelnosti určitá nejistota kvůli technické složitosti a nedostatku místních kapacit. Existovalo riziko technického selhání v krátkodobém až dlouhodobém výhledu⁵³. U ostatních 11 projektů bylo pravděpodobné, že budou udržitelné, pokud se zavedou nezbytná opatření v souladu s plánem a pokud nedoje k přílišnému zhoršení kontextu⁵⁴ (viz příloha VI, sloupec „Udržitelnost“, projekty s hodnocením B).

38

U projektů, které zahrnují decentralizovanou jednotku na výrobu elektřiny a distribuční síť⁵⁵, je předpokladem udržitelnosti náležité řízení operací (výroba a prodej elektřiny) a pravidelná technická údržba⁵⁶. Školení na zlepšení manažerských a technických kapacit budoucích provozovatelů bylo zajištěno u všech projektů. S ohledem na místní kapacity je však stále potřeba pořádat periodická školení po dokončení projektů, aby bylo zajištěno optimální řízení výrobních jednotek⁵⁷.

Fotografie č. 5 – 6

Solární fotovoltaická jednotka na střeše školy a návod k ní, projekt „Zvýšení přístupu k dodávkám elektřiny“ (okres Kalomo, Zambie)

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

39

Některé projekty také zvýšily povědomí o otázkách životního prostředí (viz příklad v rámečku 5) a zahrnovaly školení o zakládání mikropodniků, umožněnému díky dodávkám elektřiny.

40

U výrobních jednotek dodávajících elektřinu pro jediného zákazníka (tj. napojení do hlavní distribuční sítě, provozované většinou poloveřejným orgánem) může dojít ke zpoždění v platbách, což může ohrozit udržitelnost projektu⁵⁸. Toto riziko je dobře známé a cílem reforem vnitrostátních energetických politik je postupné prosazování lepších postupů a ozdravění národních síťových provozovatelů tak, aby se zlepšila jejich schopnost platit svým dodavatelům⁵⁹.

Rámeček 5

Zachování primárního energetického zdroje je klíčem k udržitelnosti

Project 7 (rHyviere) – Cílem projektu bylo vybudovat malé vodní elektrárny v kopcovité oblasti Madagaskaru. Udržitelnost vodních toků ve vyšších nadmořských výškách vyžaduje vhodné řízení přirozené flóry a zemědělství v daném povodí, aby dešťová voda mohla plynule pronikat do podloží. Součástí projektu bylo školení a osvěta a užitečný program environmentální pomoci s účastí správních orgánů s cílem zachovat primární zdroj energie (vodní toky). Tento program zahrnuje dotace pro rolníky žijící v oblasti povodí, které jsou určeny na zachování flóry prostřednictvím změny zemědělských metod (zejména aby nedocházelo k dalšímu odlesňování mýcením a vypalováním lesů a těžbou dřeva pro výrobu dřevěného uhlí). Dlouhodobé finanční zdroje potřebné pro tyto dotace místním rolníkům byly dány k dispozici formou zvláštního odvodu (2,5 %) z vyrobené vodní elektřiny prodané městu v údolí.

21U výzev k předkládání návrhů v rámci NpE se hodnoticí výbor skládá ze zástupců Komise (GŘ DEVCO, GŘ pro životní prostředí, GŘ pro výzkum a inovace, GŘ pro energetiku) a sekretariátu AKT.

22Pokud se projekt týká opatření ve více než jedné zemi, hodnotí jej externí konzultant a zástupce příslušného regionálního ředitelství GŘ DEVCO.

23U osmi států byla také ve strategiích spolupráce v rámci 11. ERF energetika označena za prioritní odvětví.

24Projekt 5 (Upscaling).

25Například příliš vysoké cíle projektu, nepřiměřeně optimistické předpoklady a podnikatelský plán, vhodnost probíhajícího pilotního projektu se neprokázala.

26Projekty 2 (Best Ray), 6 (Bioenergelec), 13 (Nice Roll-out) a 16 (Wood and charcoal).

27Projekty 5 (Up-scaling), 6 (Bioenergelec), 13 (Nice Roll-out) a 16 (Wood and charcoal). Viz příloha VI, sloupec „Koncepce“, projekty s hodnocením C nebo D.

28Ten stanoví vztah mezi socioekonomickými potřebami, na které se projekt zaměřuje, a jeho cíli, vstupy, činnostmi a výsledky.

29Konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené

30U projektu 5 (Up-scaling) se zjistilo, že výše disponibilních zdrojů neodpovídá zeměpisnému rozmístění a počtu lokalit, které je třeba vybavit zařízením. U projektu 15 (Boreale) bylo zjištěno, že náklady a technická náročnost na jednotku pro výrobu větrné energie neodpovídají místním kapacitám a že v jedné vesnici (z osmi) není počet obyvatel dostatečný pro to, aby byl projekt udržitelný.

31U projektu 8 (Sahambano) z topografické studie vyplynulo, že výkon vodní elektrárny je 700 kW místo plánovaných 460 kW. U projektu 7 (rHYviere) instalovaný výkon vodní elektrárny vzrostl na třech místech až na 890 kW místo plánovaných 600 kW.

32U projektu 6 (Bioenergelec) byly ještě před tím, než se postavila jednotka pro výrobu elektřiny, lesní zdroje určené pro jednu lokalitu (z pěti plánovaných) zničeny cyklonem.

33Projekt 2 (Best-Ray), 4 (Biogas), 7 (rHYviere), 9 (Resouth) a 15 (Boreale).

34Zprávy o návštěvách na místě vypracované manažerem programu z delegace EU, zprávy o monitorování založeném na výsledcích a externí hodnocení.

35Hodnocení v polovině období u projektu 6 (Bioenergelec) bylo provedeno v březnu 2013, tj. pět let po zahájení projektu na tříleté prováděcí období.

36Projekt 16 (Wood and charcoal).

37Hodnocení v polovině období týkající se první výzvy k předkládání návrhů k financování z nástroje pro energetiku v rámci 9. ERF.

38Tento problém se netýká pouze tohoto hodnocení. Jak je uvedeno ve zvláštní zprávě č. 18/2014 „Systémy Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid pro hodnocení a monitorování zaměřené na výsledky“, v dalším sledování zjištění z hodnocení existují nedostatky (body 56–60).

39U projektu 5 (Up-scaling) bylo prováděcí období prodlouženo na 78 měsíců a u projektu 6 (Bioenergelec) na 81 měsíců (viz příloha V). U projektu 6 (Bioenergelec) nebyly zdokumentovány žádné návštěvy na místě, které by Účetní dvůr mohl přezkoumat.

40Skutečnost, že se v dostatečné míře neprovádí návštěvy projektů na místě, se netýká pouze projektů NpE. Jak je uvedeno ve výroční zprávě o činnosti GŘ DEVCO za rok 2014, GŘ DEVCO nedosáhlo svého cíle navštívit alespoň 80 % probíhajících projektů a zakázek (s. 112 a příloha 10, s.279–299). Za rok 2014 šlo celkově o 69 %, což je méně než 72 % v roce 2013. Jedním z uváděných důvodů tohoto stavu jsou personální omezení.

41Tři projekty byly předmětem dvou ROM.

42Prováděcí období, původně plánované na 36 měsíců, bylo prodlouženo na 81 měsíců.

43Jedná se o rostlinu, jejíž semena s obsahem oleje se využívají k výrobě biodieslového paliva.

44Tento projekt zahájený o dva roky dříve nepřinesl žádné uspokojivé výsledky, zejména kvůli nespolehlivému strojnímu zařízení, které se shodovalo se zařízením u projektu 6 Bioenergelec.

45Využití průmyslových pecí místo zařízení řemeslné produkce s nízkým výkonem.

46Například studie proveditelnosti, žádosti o stavební povolení a proces zadávání zakázek (viz také bod 19).

47Výsledky jsou nad cílovými hodnotami 75 %, nebo byl po dokončení realizace projektu zaznamenán povzbudivý pokrok (např. počet připojených domácností se postupně zvyšoval).

48Například projekty 2 (Best Ray), 3 (Majaua), 7 (rHYviere), 10 (Rural electrification) a 12 (Green energy).

49Důvodem byl například zdlouhavý proces zadávání zakázek, logistická omezení, mobilizace poptávky v souvislosti s konkurencí s ostatními technologiemi a neúčinné pěstování dávivce. Tento projekt je také ovlivněn právními spory mezi partnerem a dodavatelem (AGMIN), který nesplnil svůj závazek a zároveň zablokoval finanční prostředky.

50Projekt přišel o body také kvůli sporu mezi dodavatelem zařízení a národní agenturou pro elektrifikaci venkova (rovněž partner projektu).

51Zařízení brazilského původu je spíše prototypem, který stále hodně závisí na svém výrobci.

52V návrhu se počítalo se třemi jednotkami, v grantové smlouvě jich zůstalo pouze pět.

53Projekt 9 (Resouth) má hodnocení C kvůli složitosti komponentu větrných turbín a extrémní odlehlosti lokality.

54Vnější faktory, které mohou projekty ovlivnit přímo či nepřímo, jako například socioekonomické podmínky, bezpečnostní situace, velké změny v odvětvové politice nebo zhoršení životního prostředí.

55Projekty 1 (Mwenga), 3 (Majaua), 7 (rHyviere), 8 (Sahambano), 9 (Resouth), 10 (Rural electrification) a 15 (Boreale).

56Některým případům bude třeba věnovat zvláštní pozornost, například pokud jde o nedostatky v kvalitě vybudované infrastruktury a instalovaného zařízení.

57Dlouhodobí prováděcí partneři příležitostně poskytli podporu na své vlastní náklady po skončení smlouvy, například v projektu 9 (Resouth).

58Projekty 7 (rHYviere, 1 lokalita ze 3) a 8 (Sahambano).

59Například v Tanzanii a na Madagaskaru Světová banka podporuje velké programy reformy energetického sektoru.

Závěry a doporučení

41

Dospěli jsme k závěru, že Komise nástroj pro energetiku uplatňovala většinou úspěšně, ale přesto jej mohla ke zvýšení přístupu chudých obyvatel východní Afriky k obnovitelné energii využít lépe.

42

Komise přidělovala podporu z NpE na projekty v oblasti obnovitelné energie na základě dobře stanovených priorit. V rámci výzev k předkládání návrhů byla uplatněna vhodná výběrová kritéria, zajišťující konzistentnost s prioritami stanovenými v NpE. Čtvrtina kontrolovaných projektů však získala grant i přes závažné koncepční nedostatky zjištěné při výběrovém procesu. Nesoulad mezi bodovým hodnocením, které tyto projekty získaly, a slovním posudkem hodnotitelů svědčí o nedostatečné důslednosti při výběrovém procesu (viz body 12–19).

Doporučení 1
Vybírat projekty s větší důsledností

V rámci výzev k předkládání návrhů během výběrového procesu by Komise měla důsledněji posuzovat:

i)rizika spojená s koncepcí navrhovaných činností a plánovaná opatření na jejich zmírnění.

ii)kapacitu partnera, pokud jde o prováděcí plány projektu.

43

Ne všechny projekty byly Komisí patřičně monitorovány. Zprávy prováděcích partnerů neměly stejnou kvalitu a podpora ze strany konzultantů najatých GŘ DEVCO měla sice pozitivní, ale omezený dopad. U několika projektů, které se potýkaly se závažnými prováděcími problémy, Komise včas nepřijala vhodná opatření:

a)nepokusila se prosadit soulad s povinnostmi v oblasti vykazování, které jsou stanoveny v grantových smlouvách,

b)dostatečně neuplatňovala návštěvy projektů na místě prováděné manažery programů v delegacích EU ani prověrky ROM, aby jimi doplnila informace získané od prováděcích partnerů, zejména pokud se ukázalo, že projekty mají výrazné problémy,

c)přestože si Komise byla vědoma, že některé kontrolované projekty pravděpodobně nebudou realizovány podle plánu, nesnažila se s prováděcími partnery dohodnout na řešení ani neusilovala o ukončení projektů (viz body 20–31).

Doporučení 2
Lepší monitorování projektů

Komise by měla:

i)podrobně monitorovat soulad s ustanoveními grantových dohod, pokud jde o včasnost a kvalitu finančních a popisných zpráv a hodnocení,

ii)pokud nejsou tato ustanovení dodržena, pozastavit veškeré další vyplácení grantů a od prováděcích partnerů vyžadovat, aby dodali potřebné informace,

iii)u citlivých projektů zvýšit počet návštěv na místě ze strany manažerů programu a prověrek ROM s využitím přístupu založeného na riziku,

iv)pokud je nepravděpodobné, že se projekt bude realizovat podle plánu, usilovat o řešení s prováděcími partnery,

v)pokud nelze najít řešení, přijmout rozumnou výstupní strategii k ukončení smlouvy.

44

Většina kontrolovaných projektů byla úspěšná a je pravděpodobné, že budou udržitelné, pokud se realizují plánovaná opatření a pokud se příliš nezhorší kontext. Rozvoj nových hospodářských aktivit ve venkovských oblastech po té, co se v nich elektřina stala dostupnou, byl sice pomalý, nicméně kvalita života obyvatel výrazně stoupla, hlavně díky přístupu k lepším veřejným službám. U čtvrtiny kontrolovaných projektů nebylo dosaženo většiny očekávaných výsledků, zejména kvůli neřešeným nedostatkům v jejich koncepci a nedostatečnému monitorování ze strany Komise (viz body 32–40).

Doporučení 3
Zvyšování vyhlídek na udržitelnost

Při dokončení složitých projektů, zejména pokud obnášejí investice do infrastruktury, by Komise měla:

i)požadovat, aby prováděcí partneři do své konečné zprávě zahrnuli posouzení potenciální potřeby další technické podpory pro provozovatele,

ii)zvážila možnost poskytovat finanční prostředky za tímto účelem, například prostřednictvím dodatku ke grantové dohodě.

Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá Karel PINXTEN, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 6. října 2015.

Za Účetní dvůr

předseda
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Přílohy

Příloha I

Kontrolované projekty

Příloha II

Metodika hodnocení

Pro účely auditu vycházelo hodnocení koncepce, výsledků a potenciální udržitelnosti z metodiky Komise pro monitorování zaměřené na výsledky (Results Oriented Monitoring, ROM). Použitá kritéria jsou uvedena níže:

Koncepce

A
Koncepce projektu (včetně zvolené technologie) je v daném kontextu realistická a relevantní. Rizika a místní omezení jsou dobře určena a potřebná opatření na jejich zmírnění jsou vyčerpávajícím způsobem popsána. Je navržen jasný a dobře strukturovaný logický rámec, byly stanoveny cíle SMART (na bodové hodnocení nemá vliv stav, kdy výchozí a cílové hodnoty je třeba doladit po studii proveditelnosti) a odpovídající ukazatele výkonnosti.

B
Odpovídající logika intervence. Jsou zjištěna určitá opomenutí / drobné nedostatky v koncepci nebo zvolené technologii, výčet rizik a omezení není vyčerpávající a/nebo metoda pro jejich zmírnění není zcela přesvědčivá. Cíle a/nebo ukazatele je potřeba upravit.

C
Logika intervence vykazuje problémy, které mohou podstatným způsobem ovlivnit očekávané výsledky, jsou zaznamenány nedostatky/problémy v souvislosti s výše uvedenými prvky.

D
Logika intervence je chybná a výrazně snižuje vyhlídky na úspěch projektu nebo zásadní nedostatky/problémy ohrožují projekt.

Výsledky

A
Všech výsledků bylo nebo pravděpodobně bude dosaženo v dobré kvalitě, což přispívá k dosažení plánovaných efektů, činnosti se pravidelně monitorují a realizují se v rámci harmonogramu (nejsou zaznamenána žádná zpoždění nebo jsou malá a logicky zdůvodnitelná).

B
Výsledků je a pravděpodobně bude dosaženo podle plánu, ale existuje prostor pro zlepšení z hlediska kvality, zajištění očekávaného množství a načasování. Zpoždění nicméně nemají vliv na dosažení výsledků.

C
Některých výsledků není/nebude dosaženo včas, v očekávané kvantitě nebo v dobré kvalitě. Jsou nutná nápravná opatření. Činnosti mají zpoždění a příliš nenavazují na logiku intervence a plány.

D
Kvalita a dosažení výsledků má nebo pravděpodobně bude mít závažné nedostatky. Jsou nutné zásadní úpravy, aby bylo dosaženo alespoň hlavních výsledků. Závažná zpoždění a odklon činností od logiky intervence a plánů. Je možné, že bude potřeba uplatnit výstupní strategii, aby nedošlo k dalším problémům.

Udržitelnost

A
Výsledky budou dlouhodobě udržitelné a potenciální replikace je zajištěna příznivým kontextem a/nebo souvisejícími opatřeními, zavedenými v rámci projektu nebo jiných intervencí.

B
Výsledky (nebo většina z nich) budou pravděpodobně dlouhodobě udržitelné, pokud se realizují plánovaná opatření a příliš se nezhorší kontext.

C
Výsledky (nebo většina z nich) pravděpodobně nebudou udržitelné ve střednědobém ani dlouhodobém výhledu, pokud nebudou patřičně prosazena plánovaná opatření nebo pokud nebudou doplněna, zejména v případech, kdy může dojít ke zhoršení kontextu.

D
Výsledky (nebo většina z nich) pravděpodobně nebudou ve střednědobém výhledu udržitelné, ať budou v převládajícím kontextu přijata jakákoliv opatření.

Příloha III

Projekty v rámci nástroje EUEI pro partnerský dialog a prioritní odvětví v rámci 11. ERF podle jednotlivých zemí

Příloha IV

Prováděcí období, cíle a dosažené výsledky kontrolovaných projektů

Příloha V

Monitorování kontrolovaných projektů

Příloha VI

Bodové hodnocení kontrolovaných projektů

Odpovědi Komise

Shrnutí

III

Komise vítá zprávu Účetního dvora. Komise mohla díky vytvoření Nástroje pro energetiku (NpE) poprvé v rámci rozvojové spolupráce zásadním způsobem řešit otázku přístupu k energii, a to v situaci, kdy jsou potřeby rozvojových zemí obrovské (ve výši 48 miliard USD ročně)¹. Jak potvrzuje zpráva Účetního dvora, Komise využívala NpE efektivně, většina posuzovaných projektů je úspěšná a má dobré vyhlídky na udržitelnost. Vzhledem k obtížným podmínkám provádění rozvojové spolupráce je to pozoruhodný úspěch. Pouze jedna čtvrtina posuzovaných projektů nepřinesla očekávané výsledky. Částečným důvodem byly nepříznivé okolnosti, které zpochybnily prvotní podobu projektu a kvůli nimž byla původně vymezená opatření na snížení rizik neefektivní. Komise si také uvědomuje, že existuje prostor pro určitá zlepšení, zejména pokud jde o kontrolu projektů na místě. Komise již přijala určitá opatření a doplní je o další zlepšení, jak doporučil Účetní dvůr.

IV

Komise používala pravidla a postupy týkající se výzev k předkládání návrhů soustavně a důsledně a přidělovala podporu projektům, které byly řádně vybrány podle stanovených priorit.

Komise očekávala, že návrhy předložené v rámci NpE na podporu inovativních řešení zaměřených na poskytování udržitelných a cenově dostupných energetických služeb chudým budou obsahovat určité nedostatky a budou vystaveny určitým rizikům.

Tyto nedostatky a tato rizika zjištěná v hodnocených návrzích proto příslušný hodnoticí výbor řádně posuzoval podle opatření ke snížení rizik, která nabídli předkladatelé návrhů, ještě před udělením konečného hodnocení, které rozhodlo o pořadí jednotlivých návrhů, koherentním a objektivním způsobem podle kritérií, cílů a priorit stanovených v pokynech k výzvě k předkládání návrhů.

V

Komise projekty kontrolovala pomocí různých nástrojů a metod, které byly k dispozici, včetně zřízení stálé monitorovací struktury.

Komise obecně zajišťovala pečlivý dohled během nejkritičtějších fází provádění projektu a v co nejvyšší míře a v souladu s platnými pravidly a postupy usnadňovala hledání řešení a přijímání nápravných opatření. V některých konkrétních případech mohly být posíleny kontroly na místě.

VI

75 % projektů prověřovaných Účetním dvorem již přineslo očekávané výsledky, nebo dosáhlo ještě lepších výsledků, než se očekávalo. Některé projekty zatím většinu očekávaných výsledků nepřinesly zejména v důsledku problémů souvisejících s kapacitou příjemců nebo v důsledku nepříznivých okolností, které zpochybnily prvotní koncepci projektů nebo kvůli nimž nebyla původně plánovaná opatření na zmírnění rizik efektivní.

Komise poznamenává, že v situaci, kdy jsou cílové projekty inovativní a ambiciózní, a příjemci jsou chudí, nelze určitou míru problémů s kapacitou vyloučit. V takovém kontextu nelze očekávat dokonalé projekty jako takové.

VII

Komise vítá doporučení Účetního dvora. Přijala již určitá opatření na posílení dohledu a zvýšení udržitelnosti projektů. Na tomto místě by proto chtěla zdůraznit význam následujících opatření, která již přijala v souladu s doporučeními Účetního dvora:

—zlepšení zavedená do pozdější výzvy NpE k předkládání návrhů v oblasti zajištění proveditelnosti projektů,

—posílení stálého monitorovacího mechanismu NpE,

—inovační prvky zavedené novým programem pro energetickou spolupráci nazvaným Iniciativa pro financování elektrifikace – ElectriFI. Tento program byl vypracován ve spolupráci se subjekty, které působí v oblasti financování energetiky a rozvoje, s cílem zvýšit proveditelnost, udržitelnost a aktivační účinek podpory EU pro zajištění přístupu chudých k udržitelné energii.

Úvod

04

Celková strategie energetické politiky EU v oblasti rozvoje se od roku 2011 řídila pokyny obsaženými v „Agendě pro změnu“, podle níž energie představuje klíčovou hnací sílu udržitelného růstu podporujícího začlenění.

05

Díky vytvoření NpE mohla Komise poprvé v rámci rozvojové spolupráce zásadním způsobem řešit otázku přístupu k energii, a to v kontextu obrovských potřeb rozvojových zemí (podle Mezinárodní energetické agentury se jedná o 48 miliard USD ročně).

Připomínky

Komise důkladně zvažovala výhody a nevýhody každého projektu předloženého v rámci NpE a svou podporu prioritně zaměřila na nejlepší návrhy, které výrazně převyšovaly celkové normy jakosti stanovené v pokynech pro každou výzvu.

Přestože vždy existují určitá rizika a nedostatky, musí Komise pro účely splnění celkových cílů každé výzvy uvažovat i o podpoře inovativních a ambiciózních projektů, které byly vybrány v souladu s příslušnými pravidly a postupy.

Komise vybrala projekty určené k financování na základě jasných hodnotících kritérií uvedených v pokynech k výzvě k předkládání návrhů, mezi něž patřila relevantnost projektu, provozní a finanční způsobilost žadatele a partnerů, proveditelnost projektu a nákladová efektivnost, a brala ohled na to, zda byla navržena vhodná opatření ke zmírnění rizik nebo nedostatků nevyhnutelně souvisejících se složitými rozvojovými projekty.

16

U pěti projektů, které Účetní dvůr zmiňuje, zvážil bodové hodnocení i slovní posudek obou hodnotitelů hodnoticí výbor, který je na rozdíl od jednotlivých hodnotitelů v jedinečném postavení, protože má úplný přehled o všech návrzích předložených na základě výzvy a o výhodách každého návrhu s ohledem na kritéria vymezená v pokynech pro danou výzvu. Komise zavedla nezbytné postupy, kontroly a vyvažování, aby bylo jisté, že každý hodnotící výbor důsledně uplatňuje pravidla pro hodnocení návrhů způsobem, který může zaručit integritu a soudržnost celého procesu hodnocení, přestože by individuální odborné posudky mohly být v určitém směru nedostatečné.

16 a)

Hodnotitelé posoudili návrh tak, jak je uvedeno v jejich bodovém hodnocení a slovním posudku, jimiž ocenili každé kritérium vymezené v pokynech pro danou výzvu. Zjistili sice určité nedostatky, ale identifikovali i klíčové přínosy, jakými jsou stimulace podnikání, dobrá znalost země, velmi dobré zapojení soukromého sektoru, potenciál pro finanční udržitelnost a dobré zapojení obyvatel. Body udělené oběma hodnotiteli prokazují, že žádný ze zjištěných problémů nebyl považován za dostatečný důvod pro zamítnutí návrhu.

Hodnotící výbor sám návrh přezkoumal a udělil konečné bodové hodnocení, které zohledňovalo silné i slabé stránky příslušného návrhu, jak je rovněž vysvětleno v odpovědi Komise na bod 16 výše.

16 b)

Jak bylo vysvětleno výše, hodnoticí výbor je na rozdíl od jednotlivých hodnotitelů v jedinečném postavení, protože má úplný přehled o všech návrzích předložených na základě výzvy a o výhodách každého návrhu s ohledem na kritéria vymezená v pokynech pro danou výzvu.

V případě čtyř projektů, na něž Účetní dvůr upozornil, příslušný hodnotící výbor ukončil třetí, a tedy poslední hodnocení závěrem, že existují přijatelná opatření ke zmírnění zjištěných rizik a nedostatků.

17

Projekty, na něž Účetní dvůr upozornil, nesplnily stanovené cíle zejména kvůli negativním vnějším faktorům, které nebylo možno řídit (mimo jiné podmínky na trhu, technologický vývoj, přírodní podmínky atd.).

18

Komise v této souvislosti zdůrazňuje význam zlepšení zavedených do pozdější výzvy k předkládání návrhů v rámci NpE II, kdy existovala povinnost předložit spolu s návrhem studii proveditelnosti.

Komise projekty kontrolovala pomocí různých nástrojů a metod, které byly k dispozici, včetně zřízení stálé monitorovací struktury. V některých konkrétních případech mohly být posíleny kontroly na místě.

Kvalita zpráv poskytnutých partnery provádějícími projekty byla nerovnoměrná, protože se odvíjela od různé schopnosti příjemců podávat zprávy.

22 a)

Jakmile Komise zjistila jakékoli problémy s kvalitou zpráv, přijala náležitá opatření k jejich vyřešení, včetně toho, že příjemcům poskytla vzory průběžných a závěrečných popisných i finančních zpráv. Schopnost poskytovat kvalitní zprávy se skutečně u jednotlivých příjemců liší, proto byly v NpE II ke grantové dohodě přiloženy lepší vzory popisných i finančních zpráv.

22 b)

Viz odpověď Komise k bodu 22 písm. a).

22 c)

Viz odpověď Komise k bodu 22 písm. a).

23

Komise smlouvu s poradenskou společností řádně prodloužila, aby zajistila adekvátní služby monitorování probíhajících projektů NpE i projektů vybraných v rámci posledních dvou výzev NpE II týkajících se elektrifikace venkova a nestabilních situací.

24

Standardizovaný přezkum jediným subjektem je užitečný pro harmonizaci i pro určité zlepšení zpráv předkládaných prováděcími subjekty a smlouva s poradenskou firmou umožňuje získat zdroje, které na místě kontrolují informace uvedené prováděcími partnery v jejich zprávách. Komise proto učinila nezbytné kroky a rozšířila smlouvu s poradenskou firmou způsobem, který podle potřeby umožňuje sledování služeb prostřednictvím kontrol projektů v jednotlivých zemích.

Nicméně pravomoc vymáhat příslušná doporučení ve vztahu k příjemcům grantů NpE náleží podle ustanovení příslušných grantových smluv delegacím EU a nelze ji postoupit poradenské firmě.

25

U některých projektů nebyl střednědobý přezkum proveden proto, že nebyl uskutečněn dostatečný objem činností.

Komise využila všech dostupných nástrojů na podporu provádění projektů a přijala vhodná opatření v mezích stanovených dohodami.

Dohody totiž vylučují radikální změny projektových činností, protože je v nich mimo jiné stanoveno, že „účelem ani důsledkem změny nesmí být taková úprava dohody, jež by mohla zpochybnit rozhodnutí o udělení grantu nebo být v rozporu se zásadou rovného zacházení s žadateli“.

26

Příslušná doporučení pro zvýšení kvality zpráv o projektech byla zohledněna při navrhování dalších výzev NpE II.

27

Komise (a v rámci své smluvní působnosti i odborníci pověření kontrolou) v několika případech požádala o dodatečné informace nebo o vysvětlení, a pokud je neobdržela, platby v souladu s dohodami pozastavila.

Co se týče možnosti ukončení dohody, jedná se o drastické opatření, které může vést ke ztrátě významné investice nebo již vynaloženého úsilí, využívá se proto pouze v případech, kdy byly vyčerpány všechny ostatní možnosti a bere se přitom ohled i na celkové zájmy konečných příjemců a na zásadu řádného finančního řízení.

28

Co nejčastější pravidelné návštěvy na místě jsou klíčovým prostředkem ke kontrole a sledování projektu. Delegace mohou projekty kontrolovat různými způsoby, mezi něž patří i kontrola na dálku na základě zpráv, telekonference, administrativní činnost, výměny informací s příjemci atd. Četnost návštěv na místě závisí mimo jiné na pracovní zátěži, umístění projektu a jeho přístupnosti, bezpečnosti, dostupných zdrojích atd. Je jasné, že o nejvhodnějším způsobu každé kontroly / každého následného sledování projektu a o tom, jak či zda budou úředníci určité delegace EU provádět pravidelné návštěvy projektu NpE, může rozhodnout pouze příslušný vedoucí delegace, který má celkový přehled o všech úkolech delegace a o tom, jakou prioritu má každý z těchto úkolů, i o stavu v oblasti lidských zdrojů a dalších omezeních.

29

Monitorování zaměřené na výsledky (ROM) je jen jedním z nástrojů pro sledování projektu a Komise ho správně použila jako nadstavbu všech ostatních nástrojů monitorování, včetně stálého monitorovacího mechanismu NpE, který byl k dispozici v rámci smlouvy na poskytování služeb uzavřené s poradenskou firmou.

29 a)

Přestože u projektu, o němž se Účetní dvůr zmiňuje, bylo monitorování zaměřené na výsledky provedeno až v roce 2013, delegace EU v Tanzanii si byla díky pravidelným kontaktům a korespondenci vždy vědoma stavu projektu a přijímala nápravná opatření. Provádějící partneři museli například kromě dohodou daných průběžných zpráv podávat každých šest měsíců „interní monitorovací zprávy“. Delegace toto opatření zavedla již v roce 2012, aby zkvalitnila monitorování. Delegace se projektem pravidelně zabývala a poskytovala podporu k usnadnění řešení.

29 b)

Projekt nebyl v roce 2010 ani 2011 navržen k zařazení na seznam monitorování zaměřeného na výsledky proto, že pokrok byl v dané době nedostačující. V roce 2012 bylo sice nejprve navrženo zařadit projekt na seznam monitorování zaměřeného na výsledky, ale nakonec bylo rozhodnuto projekt ze seznamu vyřadit, protože činnost na místě stále ještě nebyla dostačující a po prodloužení prováděcího období o 24 měsíců byl již také na začátek roku naplánován přezkum v polovině období.

30

Jak je vysvětleno v bodě 27 výše, možnost ukončení dohody se zvažuje pouze v případě vyčerpání všech ostatních možností. Útvary odpovědné za kontrolu provádění obou projektů, které zmínil Účetní dvůr, zatím nezjistily, že tomu tak bylo a že tyto projekty již nemohly být prováděny žádným jiným možným způsobem.

30 a)

Delegace, které má projekt na starosti, po zvážení možných nápravných opatření rozhodla, že by omezení zeměpisného rozsahu tohoto projektu nebylo nejlepší volbou.

31

Delegace v Mosambiku si byla problémů projektu vždy vědoma. Inovativní projekty v oblastech, které jsou v místním kontextu relativně nové, často čelí obtížné počáteční situaci. Postupně však začalo být zřejmé, že programové cíle nebudou splněny, a delegace se pak usilovně snažila nalézt vhodná řešení. Byla projednána řada návrhů na řešení problémů projektu, ale žádné z navrhovaných řešení nebylo považováno za realistické, a projekt musel být ukončen. Ukončení projektu bylo dohodnuto po návštěvě delegace na místě, která se uskutečnila v dubnu 2015 a týkala se jak operací, tak financí a smluvních ustanovení.

75 % projektů prověřovaných Účetním dvorem již přineslo očekávané výsledky, nebo dosáhlo dokonce ještě lepších výsledků, než se očekávalo.

36

Čtyři projekty, které Účetní dvůr posuzoval, nepřinesly většinu očekávaných výsledků kvůli kapacitním problémům příjemců a v důsledku nepříznivých okolností, které zpochybnily prvotní koncepci projektů a kvůli nimž nebyla opatření na zmírnění rizik efektivní.

Komise poznamenává, že v situaci, kdy jsou cílové projekty inovativní a ambiciózní, a příjemci jsou chudí, nelze určitou míru problémů s kapacitou vyloučit. V takovém kontextu nelze očekávat dokonalé projekty jako takové.

36 c)

Při hodnocení projektu byl použit platný postup, podle něhož byla účast soukromého sektoru považována za výhodu pro udržitelnost projektů.

Závěry a doporučení

41

Komise vítá zprávu Účetního dvora. Díky vytvoření NpE mohla Komise poprvé v rámci rozvojové spolupráce zásadním způsobem řešit otázku přístupu k energii, a to v situaci obrovských potřeb rozvojových zemí (ve výši 48 miliard USD ročně)². Jak potvrzuje zpráva Účetního dvora, využívala Komise NpE efektivně, většina posuzovaných projektů je úspěšná a má dobré vyhlídky na udržitelnost. Vzhledem k obtížným podmínkám provádění rozvojové spolupráce je to pozoruhodný úspěch. Pouze jedna čtvrtina posuzovaných projektů nepřinesla očekávané výsledky. Částečným důvodem byly nepříznivé okolnosti, které zpochybnily prvotní podobu projektů a kvůli nimž byla původně vymezená opatření na snížení rizik neefektivní. Komise si také uvědomuje, že existuje prostor pro zlepšení, zejména pokud jde o kontrolu projektů na místě. Komise již přijala určitá opatření a doplní je o další zlepšení, jak doporučil Účetní dvůr.

42

Komise používala pravidla a postupy týkající se výzev k předkládání návrhů soustavně a důsledně a přidělovala podporu projektům, které byly řádně vybrány podle stanovených priorit.

Hodnotící výbor věděl o rizicích a nedostatcích každého návrhu. U projektů NpE, které byly mimo jiné zaměřeny na podporu inovace a zároveň před sebou měly úkol poskytnout udržitelné a cenově dostupné energetické služby chudým, se rizika a nedostatky očekávaly.

Příslušný hodnotící výbor proto nedostatky a rizika hodnocených návrhů řádně posuzoval podle příslušných opatření ke snížení rizik, která navrhli předkladatelé návrhů, ještě před udělením konečného hodnocení, které rozhodlo o pořadí jednotlivých návrhů, koherentním a objektivním způsobem podle kritérií, cílů a priorit stanovených v pokynech k výzvě k předkládání návrhů.

Doporučení 1

Komise toto doporučení přijímá a přijala vhodná opatření:

i)podle vzorů uvedených v praktické příručce PRAG 2014 má při hodnocení návrhů zásadní význam posouzení koncepce činnosti. Z 50 bodů, jimiž lze ohodnotit pojetí projektu, se 10 bodů vztahuje ke koncepci opatření. Závažné nedostatky v koncepci proto ve většině případů povedou k vyloučení návrhu již ve fázi hodnocení pojetí projektu;

ii)schopnost žadatele provést činnost je hodnocena ve fázi podání plné přihlášky. V poslední době bylo hodnocení provozní kapacity rozšířeno i na spolužadatele a přidružené subjekty. Vzhledem k významu tohoto aspektu Komise zavedla v příručce PRAG 2014 minimální limit, podle něhož musí žadatelé obdržet za kapacitu alespoň 12 bodů z 20, aby vůbec mohli být vzati v úvahu pro poskytnutí grantu.

43

Komise projekty kontrolovala pomocí různých nástrojů a metod, které byly k dispozici, včetně zřízení stálé monitorovací struktury.

Komise obecně zajišťovala pečlivý dohled během těch nejkritičtějších fází provádění projektu a v co nejvyšší míře a v souladu s platnými pravidly a postupy usnadňovala hledání řešení a přijímání nápravných opatření. V některých konkrétních případech mohly být posíleny kontroly na místě.

43 a)

Komise se zabývala nedostatky ve zprávách individuálně podle dohod a zavedla také lepší vzory pro průběžné a závěrečné popisné i finanční zprávy.

43 b)

Komise zajistila důkladnou kontrolu přijatých opatření návštěvami na místě i různými dalšími způsoby monitorování projektů, včetně kontrol na dálku vycházejících ze zpráv, telekonferencí, studií atd. Četnost prohlídek na místě závisí na pracovním vytížení, umístění projektu a jeho přístupnosti, bezpečnosti a dostupných zdrojích. Rozhodnutí o pravidelných návštěvách projektu NpE může přijmout pouze příslušný vedoucí delegace, který má celkový přehled o všech úkolech delegace a o tom, jakou prioritu má každý z těchto úkolů, i o stavu v oblasti lidských zdrojů a dalších omezeních.

Pokud jde ROM, jedná se jen o jeden z nástrojů pro sledování projektu, a u projektů, u nichž nebyly provedeny návštěvy v rámci tohoto způsobu monitorování, byly využity jiné kontrolní prostředky.

43 c)

Komise se vždy snažila podpořit úspěšné provádění projektů a (spolu s příjemci grantové dohody) hledat možnosti řešení problémů. Ukončení grantové dohody se v tomto ohledu považuje za poslední možnost, aby nebylo ohroženo vynaložené úsilí nebo investice a případné přínosy pro konečné příjemce NpE.

Doporučení 2 - Společná odpověď Komise na písmena i) až v)

Komise toto doporučení přijímá. V případě kontroly projektů existuje prostor pro zlepšení. Komise tuto situaci již řeší a bude zvažovat přijetí dalších opatření, která by delegacím umožnila posílit kontrolu projektů rovněž s ohledem na jejich finanční a lidské zdroje.

44

Pouze jedna čtvrtina posuzovaných projektů dosud nepřinesla očekávané výsledky, a to zejména v důsledku problémů souvisejících s kapacitou příjemců nebo v důsledku nepříznivých okolností, kvůli nimž byla zpochybněna prvotní koncepce návrhů nebo kvůli nimž nebyla původně plánovaná opatření na zmírnění rizik efektivní.

Doporučení 3

Komise toto doporučení přijímá.

Posouzení dalších potřeb v oblasti technické pomoci by bylo užitečné pro vymezení možných požadavků na podporu po ukončení financování z NpE. V rámci stávajícího programu NpE nebude možné původní grantový příděl zvýšit. Komise však posoudí, jak by se tento problém mohl řešit, aby se konsolidovala hodnota vynaložených investic. Komise rovněž přezkoumá, jak uplatňovat doporučení v nových a inovativních programech, například v Iniciativě pro financování elektrifikace – ElectriFi.

1Zpráva Mezinárodní energetické agentury „Energy for all: financing access for the poor“ (Energie pro všechny: Financování přístupu chudých), zvláštní výpis ze Světového energetického výhledu (World Energy Outlook), IEA, 2011.

2Zpráva Mezinárodní energetické agentury „Energy for all: financing access for the poor“ (Energie pro všechny: Financování přístupu chudých), zvláštní výpis ze Světového energetického výhledu (World Energy Outlook), IEA, 2011.

QJ-AB-15-014-CS-E    ISSN 1977-5628

V roce 2004 neměly téměř dvě miliardy lidí přístup k dostatečným, cenově dostupným a udržitelným energetickým službám, které jsou předpokladem pro dosažení zřetelného pokroku při plnění rozvojových cílů. V červnu 2005 byl vytvořen nástroj AKT-EU pro energetiku, s výrazným zaměřením na subsaharskou Afriku a problematiku obnovitelné energie, jehož cílem je zvýšit přístup chudých ve venkovských a příměstských oblastech k moderním energetickým službám. V této zprávě jsme dospěli k závěru, že Komise nástroj pro energetiku uplatňovala většinou úspěšně, ale přesto jej mohla ke zvýšení přístupu chudých obyvatel východní Afriky k obnovitelné energii využít lépe. Předkládáme řadu doporučení, která spočívají v důslednějším výběru projektů, zlepšení jejich monitorování a zvýšení vyhlídek na udržitelnost.