DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tlf. +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)

Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2015

Print | ISBN 978-92-872-3073-7 | ISSN 1831-0796 | doi:10.2865/027137 | QJ-AB-15-014-DA-C
PDF | ISBN 978-92-872-3038-6 | ISSN 1977-5636 | doi:10.2865/204499 | QJ-AB-15-014-DA-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3031-7 | ISSN 1977-5636 | doi:10.2865/481313 | QJ-AB-15-014-DA-E

© Den Europæiske Union, 2015

Eftertryk tilladt med kildeangivelse

Tilladelse til at anvende eller gengive foto 1 skal indhentes direkte hos indehaveren af ophavsretten.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU

Gratis publikationer:

•et eksemplar:
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)

•flere eksemplarer eller plakater/kort:
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).

(*)Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve penge for opkaldet).

Betalingspublikationer:

•via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

DA
2015

nr. 15

Særberetning

AVS-EU-energifacilitetens
støtte til fremme af
vedvarende energi
i Østafrika

(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)

Revisionsholdet

Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrørende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til forvaltningens resultatopnåelse eller regeloverholdelsen, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og offentlige interesse.

Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling III - der ledes af Karel Pinxten, medlem af Revisionsretten - hvis speciale er udgiftsområderne vedrørende foranstaltninger udadtil. Revisionsarbejdet blev ledet af Klaus-Heiner Lehne, medlem af Revisionsretten, med støtte fra kabinetchef Michael Weiss, kontorchef Gérald Locatelli, holdleder Thierry Cozier og revisorerne Ruurd De Jong, Myriam Cazzaniga, Joao Nuno Coelho og Jean-Louis De Neve.

Indhold

Glossar og akronymer

Resumé

Indledning

Adgang til energitjenester er afgørende for at gøre fremskridt hen imod udviklingsmålene

AVS-EU-energifaciliteten blev oprettet med henblik på hurtigt at levere konkrete resultater

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Bemærkninger

Kommissionen prioriterede støtten fra energifaciliteten hensigtsmæssigt, men en fjerdedel af de undersøgte projekter havde alvorlige svagheder i udformningen

Udvælgelsesprocessen resulterede i støtte til projekter, der var i overensstemmelse med energifacilitetens prioriteter

En fjerdedel af de undersøgte projekter blev finansieret, selv om der ved vurderingen var blevet fundet væsentlige svagheder i deres udformning

Kommissionen overvågede ikke alle projekterne godt nok

Gennemførelsespartnernes rapporter var af ujævn kvalitet

Vedrørende nogle projekter med alvorlige gennemførelsesvanskeligheder traf Kommissionen ikke hensigtsmæssige og rettidige foranstaltninger

De fleste af de undersøgte projekter var vellykkede og havde gode udsigter til bæredygtighed

En fjerdedel af de undersøgte projekter leverede ikke hovedparten af de forventede resultater

Næsten alle de vellykkede projekter, vi undersøgte, havde gode udsigter til bæredygtighed

Konklusioner og anbefalinger

Bilag I | — | Undersøgte projekter
Bilag II | — | Bedømmelsesmetode
Bilag III | — | Projekter under EUEI-PDF og målsektorer under 11. EUF opstillet efter lande
Bilag IV | — | De undersøgte projekters gennemførelsesperiode, mål og resultater
Bilag V | — | Overvågning af de undersøgte projekter
Bilag VI | — | Bedømmelse af de undersøgte projekter

Kommissionens svar

Glossar og akronymer

AVS-landene: Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet.

Energifaciliteten: AVS-EU-Energifaciliteten.

Et finansieringsinstrument, der blev oprettet i 2005 med henblik på at støtte bedre adgang til bæredygtige og økonomisk overkommelige energitjenester for fattige befolkningsgrupper i AVS-landenes landdistrikter og bynære områder.

Energy Facility I: Den første energifacilitet, finansieret under 9. EUF.

Energy Facility II: Den anden energifacilitet, finansieret under 10. EUF.

EUEI: EU’s energiinitiativ for fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling.

EUEI er en fælles indsats fra Kommissionen og medlemsstaterne, der skal skabe synergi mellem disse aktørers respektive udviklingspolitikker og -aktiviteter. EUEI’s formål er at bidrage til opfyldelsen af årtusindudviklingsmålene (MDG-målene) ved at levere tilstrækkelig, økonomisk overkommelig og bæredygtig energi til fattige befolkningsgrupper. Dette initiativ er også en del af EU’s indsats inden for rammerne af FN-initiativet Bæredygtig energi for alle (SE4All).

EUEI-PDF: EU-energiinitiativets »Partnership Dialogue Facility«.

Denne facilitet blev oprettet i 2005 af Kommissionen og seks medlemsstater (Østrig, Finland, Frankrig, Tyskland, Nederlandene og Sverige) med henblik på at forbedre forvaltningen i energisektoren. Dette gøres ved at hjælpe partnerlandene med at udvikle hensigtsmæssige energipolitikker og -strategier.

EUF: De europæiske udviklingsfonde.

EUF er hovedinstrumentet for EU’s bistand til udviklingssamarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Den partnerskabsaftale, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 for en periode på 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for Den Europæiske Unions forbindelser med AVS-staterne og OLT. Den er navnlig koncentreret om at mindske og med tiden udrydde fattigdom. 9. EUF dækker perioden 2000-2007, og 10. EUF dækker perioden 2008-2013.

FN: De Forenede Nationer.

GD DEVCO: I Kommissionen har Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling ansvaret for:

-at formulere EU’s udviklingspolitik og definere sektorpolitikker for ekstern bistand

-sammen med Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil at udarbejde den flerårige planlægning af de instrumenter for ekstern bistand, der finansieres over EUF og det almindelige budget

-at implementere disse instrumenter

-at fremme koordinering mellem EU og medlemsstaterne i forbindelse med udviklingssamarbejde og repræsentere EU udadtil på dette område.

GIZ: Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH (det tyske agentur for internationalt samarbejde).

kW: Kilowatt (effektenhed) - én kW er 1 000 watt.

MDG-målene: Årtusindudviklingsmålene.

MDG-målene er otte internationale udviklingsmål, der blev fastsat i FN’s millenniumerklæring efter millenniumtopmødet i 2000. De spænder fra halvering af ekstrem fattigdom og hungersnød til grundskoleuddannelse for alle og sikring af miljømæssig bæredygtighed. Alle FN’s medlemsstater og mange internationale organisationer har forpligtet sig til at arbejde for, at disse mål kan opfyldes i 2015.

NGO: Ikkestatslig organisation.

OECD: Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling.

OECD har til opgave at fremme politikker, som forbedrer den økonomiske og sociale velfærd for mennesker i hele verden.

ROM: Resultatorienteret overvågning.

ROM-systemet blev etableret af GD DEVCO i 2000. Det er baseret på korte og målrettede vurderinger på stedet foretaget af eksterne eksperter. Der anvendes en struktureret og konsekvent metodologi til at vurdere projektresultater ud fra fem kriterier: relevans, produktivitet, effektivitet, potentiel effekt og sandsynlig bæredygtighed.

SE4ALL: Bæredygtig energi for alle.

Dette initiativ blev iværksat af FN’s generalsekretær i 2011. Det har tre indbyrdes forbundne målsætninger, der skal være opfyldt i 2030: i) sikring af universel adgang til moderne energitjenester, ii) fordobling af den globale forbedring af energieffektiviteten og iii) fordobling af andelen af vedvarende energi i det globale energimiks.

SMART: Specifikke, målelige, attraktive, realistiske og tidsbestemte.

WSSD: Verdenstopmødet om bæredygtig udvikling.

På WSSD i Johannesburg i 2002 blev bæredygtig udvikling bekræftet som et centralt element på den internationale dagsorden. En bred vifte af mål og forpligtelser blev vedtaget og bekræftet af regeringerne. Navnlig opfordrede WSSD til gennemførelse af tiltag, der væsentligt øger anvendelsen af vedvarende energi.

Resumé

I

På verdenstopmødet om bæredygtig udvikling (WSSD) i Johannesburg i 2002 og i andre internationale drøftelser om udvikling er det blevet fremhævet, at adgang til energitjenester er afgørende for at gøre fremskridt hen imod udviklingsmålene. I 2004 havde næsten to milliarder mennesker, hovedsagelig bosat i udviklingslandenes landdistrikter og bynære områder, ikke adgang til tilstrækkelige, økonomisk overkommelige og bæredygtige energitjenester.

II

I juni 2005 godkendte AVS-EU-Ministerrådet oprettelsen af AVS-EU-energifaciliteten, hvis mål er at fremme adgangen til moderne energitjenester for fattige befolkningsgrupper, med stærkt fokus på Afrika syd for Sahara og på vedvarende energi. I perioden 2006-2013 blev der afsat 475 millioner euro til energifaciliteten under 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond, og de fleste af midlerne blev givet som tilskud til projekter, der blev udvalgt efter indkaldelser af forslag. Da vi påbegyndte vores revision, var der i alt tildelt 268,2 millioner euro under de to første indkaldelser af forslag, heraf 106 millioner euro til projekter i Østafrika, som er den afrikanske region, hvor befolkningen har langt den ringeste adgang til elektricitet.

III

Vi konstaterede, at det for det meste lykkedes Kommissionen at bruge energifaciliteten til at øge adgangen til vedvarende energi for fattige befolkningsgrupper i Østafrika, men at den kunne have gjort det bedre.

IV

Kommissionen tildelte støtten til fremme af vedvarende energi i henhold til en hensigtsmæssig prioritering. Manglende stringens i udvælgelsesprocessen medførte imidlertid, at en fjerdedel af de undersøgte projekter fik tilskud, selv om der var konstateret væsentlige svagheder i deres udformning.

V

Kommissionen overvågede ikke alle projekterne godt nok. Gennemførelsespartnernes rapporter var af ujævn kvalitet, og Kommissionen forsøgte ikke at håndhæve deres rapporteringsforpligtelser. Vedrørende nogle projekter sørgede den ikke i tilstrækkeligt omfang for selv at supplere gennemførelsespartnernes oplysninger ved at foretage besøg på stedet og resultatorienteret overvågning, især når det var kendt, at projekterne havde alvorlige vanskeligheder. Vedrørende nogle projekter med alvorlige gennemførelsesvanskeligheder traf Kommissionen ikke hensigtsmæssige og rettidige foranstaltninger.

VI

De fleste af de undersøgte projekter var vellykkede og vil sandsynligvis være bæredygtige, hvis de nødvendige foranstaltninger gennemføres som planlagt, og omstændighederne ikke forringes for meget. En fjerdedel at de undersøgte projekter leverede ikke hovedparten af de forventede resultater, hvilket hovedsagelig skyldtes, at der var svagheder i udformningen, som ikke blev afhjulpet, og at Kommissionens overvågning var utilstrækkelig.

VII

Vi fremsætter en række anbefalinger, der kan bidrage til at sikre mere stringens i projektudvælgelsen, styrke projektovervågningen og forbedre projekternes udsigter til bæredygtighed.

Indledning

Adgang til energitjenester er afgørende for at gøre fremskridt hen imod udviklingsmålene

01

I 2004 havde næsten to milliarder mennesker, hovedsagelig i udviklingslandenes landdistrikter og bynære områder, ikke adgang til tilstrækkelige, økonomisk overkommelige og bæredygtige energitjenester¹. De ustabile brændselspriser på det internationale marked, den stigende energiefterspørgsel i udviklings- og vækstlandene samt hensynet til klimaændringer stiller særlige udfordringer med hensyn til at øge adgangen til energitjenester.

02

Mens medlemslandene i Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) arbejder på at reducere deres eksponering over for stigende energipriser, har de fleste udviklingslande øget denne eksponering på grund af energisektorens uattraktive investeringsklima og lave proceseffektivitet². På verdenstopmødet om bæredygtig udvikling (WSSD) i Johannesburg i 2002 og i andre internationale drøftelser om udvikling er det blevet fremhævet, at der er en sammenhæng mellem manglende adgang til økonomisk overkommelige og bæredygtige energitjenester og problemer med at gøre klare fremskridt hen imod de fleste af udviklingsmålene.

Foto 1

Natbillede af Europa og Afrika.

© The Visible Earth, NASA.

AVS-EU-energifaciliteten blev oprettet med henblik på hurtigt at levere konkrete resultater

03

I forbindelse med WSSD lancerede Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab EU’s energiinitiativ (EUEI) for fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling. Dets formål er at bidrage til opfyldelsen af årtusindudviklingsmålene (MDG-målene) ved at levere tilstrækkelig, økonomisk overkommelig og bæredygtig energi til fattige befolkningsgrupper i socioøkonomisk dårligt stillede områder. Under EUEI er der blevet indledt en dialog med udviklingslandene for at fremme energisektorreformer, teknologioverførsel og investeringer samt for at støtte initiativer til modvirkning af klimaændringer.

04

I 2002 og 2003 fremhævede Kommissionen finansieringsbehovet i udviklingslandenes energisektor³. Medlemsstaterne og AVS-landene anerkendte dette og foreslog at oprette en AVS-EU-energifacilitet⁴. På forslag fra Kommissionen⁵ godkendte AVS-EU-Ministerrådet i juni 2005 oprettelsen af energifaciliteten på grundlag af et sæt hovedprincipper (jf. tekstboks 1).

Tekstboks 1

Hovedprincipperne for AVS-EU-energifaciliteten

Energifacilitetens aktiviteter skulle:

i)rettes mod de AVS-lande, som allerede havde en fornuftig energipolitik eller på overbevisende måde havde vist, at de ønskede at indføre en sådan politik baseret på god forvaltningsskik

ii)fremme medbestemmelse på nationalt plan (og om muligt på tværs af grænserne) ved at sikre overensstemmelse med de relevante sektorpolitikker og en samlet strategi for bekæmpelse af fattigdom

iii)muliggøre fleksibilitet ved hjælp af medfinansieringsmekanismer, der kan involvere medlemsstater, låneinstitutioner og private enheder, offentlige enheder eller civilsamfundsorganisationer

iv)fremme innovation med henblik på at løse det problem, det er at sikre fattige befolkningsgrupper adgang til bæredygtige og økonomisk overkommelige energitjenester.

05

Energifacilitetens hovedmål var at fremme adgangen til moderne energitjenester for fattige befolkningsgrupper i landdistrikter og bynære områder, med stærkt geografisk fokus på Afrika syd for Sahara. Energifaciliteten skulle også støtte bedre forvaltning i energisektoren - og dermed gøre sektoren mere attraktiv for investorer - muliggøre store investeringer i grænseoverskridende energiinfrastruktur og fremme anvendelse af vedvarende energikilder samt gennemførelse af energieffektivitetsforanstaltninger.

06

Der blev afsat 475 millioner euro til energifaciliteten i perioden 2006-2013: 220 millioner euro til den første facilitet (Energy Facility I), der blev finansieret under 9. EUF, og 255 millioner euro til den anden facilitet (Energy Facility II), der blev finansieret under 10. EUF. Næsten 90 % af disse midler (415,7 millioner euro) blev givet som tilskud til projekter, der blev udvalgt efter indkaldelser af forslag⁶. Resten af midlerne blev ydet som støtte til EUEI’s »Partnership Dialogue Facility« (EUEI-PDF)⁷, til en poolingmekanisme, der finansierer mellemstore investeringsprojekter⁸, til Infrastrukturpartnerskabet mellem EU og Afrika⁹ og til andre aktiviteter¹⁰.

07

Da vi påbegyndte vores revision i juni 2014, var der i alt tildelt 268,2 millioner euro til 142 projekter under de to første indkaldelser af forslag: 169 millioner euro til 74 projekter fra den indkaldelse af forslag, der blev iværksat i maj 2006 under Energy Facility I, og 99,2 millioner euro til 68 projekter fra den første indkaldelse under Energy Facility II i november 2009¹¹.

08

Ca. 85 % af de projekter, der blev udvalgt efter de to første indkaldelser af forslag, angår vedvarende energikilder, 12 % angår hybride systemer (vedvarende og fossile kilder), og 3 % angår fossile kilder. På grundlag af deres hovedaktiviteter kan projekterne kategoriseres som følger: elproduktion i mindre omfang uden for elnettet¹² (42 %), sammenkobling af elnet samt overførsel og distribution af elektricitet (42 %), forvaltning/kapacitetsopbygning¹³ (9 %), energi til madlavning og andet (7 %).

09

Der blev i alt givet tilskud på 106 millioner euro til 50 projekter i Østafrika. Under 20 % af befolkningen i denne region har adgang til elektricitet, hvilket er langt den ringeste adgang i Afrika¹⁴. Det samme gælder ikkefast brændsel til madlavning, som under 10 % af befolkningen i denne region har adgang til, sammenlignet med ca. 20 % i det vestlige og centrale Afrika og over 40 % i det sydlige Afrika¹⁵.

1COM(2004) 711 final af 26. oktober 2004 »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om den fremtidige udvikling af EU’s energiinitiativ og de nærmere vilkår for oprettelsen af en energiordning for AVS-landene«, s. 2.

2Udviklingslandenes olieforbrug pr. produktionsenhed er i gennemsnit dobbelt så stort som OECD-landenes (COM(2004) 711).

3KOM(2002) 408 endelig af 17. juli 2002 »Energisamarbejdet med udviklingslandene« og KOM(2003) 829 endelig af 23. december 2003 »Et år efter verdenstopmødet om bæredygtig udvikling: opfyldelse af vores forpligtelser«.

4På konferencen »Energi for Afrika« i Nairobi i november 2003 og på AVS-EU-Ministerrådets møde i Gaborone i maj 2004. Som en nyttig model blev der henvist til AVS-EU-vandfaciliteten, hvis hovedformål er at levere rent drikkevand og basal sanitet til fattige befolkningsgrupper.

5KOM(2004) 711.

6Indkaldelser af forslag anvendes ikke kun i forbindelse med energifaciliteten. For yderligere oplysninger, jf. GD DEVCO’s websted http://ec.europa.eu/europeaid/prag/.

7I overensstemmelse med en delegeringsaftale kanaliseres EU’s bidrag på 3,5 millioner euro til Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) (det tyske agentur for internationalt samarbejde), som forvalter projektets ca. 16,5 millioner euro. Andre bidrag kommer fra Østrig, Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Sverige og Finland. EUEI-PDF har til formål at opbygge institutionel kapacitet og forbedre investeringsklimaet for private investeringer i energisektoren.

8Efter den oprindelige plan skulle mekanismen råde over op til 40 millioner euro, og den har bidraget med 24,8 millioner euro til seks projekter.

9Et bidrag på 17 millioner euro, der primært skulle fremme grænseoverskridende forbindelser mellem nationale net.

10Konsulentbistand og tjenesteydelser i forbindelse med vurdering af forslag, overvågning, evaluering og revision af projekter samt uforudsete udgifter.

11De to sidste indkaldelser af forslag under Energi Facility II i henholdsvis marts og oktober 2013 blev afsluttet i december 2014. Der blev i alt givet tilskud på 147,5 millioner euro til 31 projekter.

12Dvs. et forholdsvis lille anlæg til elproduktion, som forsyner et distributionsnet, der ikke er forbundet med hovednettet.

13Alle projekterne i de andre kategorier omfatter også kapacitetsopbygningselementer.

14Adgangen til elektricitet i de andre afrikanske regioner ligger mellem 34 % og 44 %. For yderligere oplysninger, jf. rapporten om Afrika-EU-Energipartnerskabet i 2011/2012 (http://www.euei-pdf.org/support-to-the-africa-eu-energy-partnership-aeep).

15Ikkefast brændsel til madlavning er hovedsagelig flaskegas eller petroleum, der bruges i stedet for brænde og kul.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

10

Vi forsøgte at vurdere, om det var lykkedes Kommissionen at bruge energifaciliteten til at øge adgangen til vedvarende energi for fattige befolkningsgrupper i Østafrika. Vores revision var koncentreret om tre hovedspørgsmål:

a)Tildelte Kommissionen energifacilitetens støtte til fremme af vedvarende energi til godt udformede projekter i henhold til en hensigtsmæssig prioritering?

b)Overvågede Kommissionen projekterne godt nok?

c)Opfyldte projekterne deres mål?

11

Revisionen var koncentreret om projekter til fremme af vedvarende energi¹⁶ finansieret under de to første indkaldelser af forslag i tolv østafrikanske lande¹⁷. Den blev udført mellem juni 2014 og februar 2015 og omfattede:

a)en gennemgang af EU-politikdokumenter med relation til udviklingslandenes energisektor, EUF’s samarbejdsstrategi og energifaciliteten

b)samtaler med tjenestemænd i GD DEVCO og repræsentanter for kontraktpartnere

c)en gennemgang af 16 projekter, der blev gennemført i fem lande: Kenya, Madagaskar, Mozambique, Tanzania og Zambia (jf. bilag I)¹⁸. Vores udvælgelseskriterier var bl.a., om projekterne havde et væsentligt omfang¹⁹, om de dækkede alle de anvendte teknologier, og om de involverede alle de forskellige typer gennemførelsespartnere og operative partnere²⁰. Formålet med denne gennemgang var at vurdere effektiviteten af projekterne, som blev bedømt ved hjælp af Kommissionens metode til resultatbaseret overvågning (ROM) (jf. bilag II)

d)besøg i Madagaskar fra 13. til 23. oktober 2014 og i Zambia og Tanzania fra 3. til 20. november 2014, hvor vi havde samtaler med personale i EU-delegationerne, repræsentanter for offentlige enheder i modtagerlandene og gennemførelsespartnere samt besøgte otte projekter på stedet.

16Solceller, vindkraft, vandkraft og biomasse.

17De omfattede østafrikanske lande er: Burundi, Djibouti, Eritrea, Etiopien, Kenya, Madagaskar, Malawi, Mozambique, Rwanda, Tanzania, Uganda og Zambia.

18Når projekterne nævnes i bemærkningerne, angives det nummer og det korte navn, der er anvendt i bilagene.

19Dvs. om bidraget fra energifaciliteten var på mindst 0,5 millioner euro.

20Ikkestatslige organisationer (NGO’er), halvoffentlige organer og private firmaer.

Bemærkninger

Kommissionen prioriterede støtten fra energifaciliteten hensigtsmæssigt, men en fjerdedel af de undersøgte projekter havde alvorlige svagheder i udformningen

12

Vi undersøgte, om Kommissionen havde prioriteret støtten fra energifaciliteten hensigtsmæssigt, og om den havde tildelt støtten til godt udformede projekter.

Udvælgelsesprocessen resulterede i støtte til projekter, der var i overensstemmelse med energifacilitetens prioriteter

13

Ordningen med indkaldelser af forslag omfatter en gennemsigtig og veldokumenteret udvælgelsesproces (jf. tekstboks 2).

Tekstboks 2

Udvælgelse af projektforslag

For at sikre mange deltagere, gennemsigtighed og en efterspørgselsbaseret tilgang bliver indkaldelsen af forslag og retningslinjerne for ansøgere offentliggjort bredt. Retningslinjerne indeholder praktiske oplysninger til ansøgerne samt indkaldelsens mål og prioriteter. Der skal indsendes en kort generel beskrivelse af de vigtigste elementer i det foreslåede projekt og en fuld ansøgning med en udførlig beskrivelse af de foreslåede tiltag samt et budget og detaljerede oplysninger om ansøgeren.

Indkaldelsen af forslag overvåges af et vurderingsudvalg²¹, hvis opgave er at vurdere forslagene på grundlag af de udvælgelses- og tildelingskriterier, der er fastsat i retningslinjerne for indkaldelsen.

Både den generelle beskrivelse og den fulde ansøgning vurderes af to personer, i de fleste tilfælde en ekstern konsulent og en repræsentant for den berørte EU-delegation²². Vurderingerne foretages ved hjælp af et bedømmelsessystem med standardiserede vurderingsskemaer og kriterier, der navnlig vedrører projekternes relevans, gennemførlighed, effektivitet, bæredygtighed og omkostningseffektivitet.

Hvis der er væsentlig uenighed mellem de to bedømmere, foretager vurderingsudvalget en tredje vurdering for at fastlægge den endelige bedømmelse.

Der gives tilskud til de projekter, der har fået de højeste bedømmelser.

14

I forbindelse med de to første indkaldelser af forslag under energifaciliteten blev der indsendt 975 forslag, hvoraf 142 blev udvalgt (15 %). Med hensyn til relevans sikrede udvælgelseskriterierne, at projekterne var i overensstemmelse med energifacilitetens prioriteter og de to indkaldelser af forslag:

a)Alle de 12 østafrikanske lande, der var omfattet af revisionen, havde eller var ved at udarbejde en national energipolitik. 11 af disse lande fik også støtte under EUEI-PDF (jf. punkt 6) med det formål at styrke den institutionelle kapacitet og forbedre erhvervsmiljøet for at fremme private investeringer i energisektoren (jf. bilag III)²³.

b)Der blev givet høj prioritet til projekter vedrørende anvendelse af vedvarende energikilder, og sådanne projekter tegner sig for 85 % af de tildelte tilskud (jf. punkt 8).

c)Projekterne afhjælper veldefinerede behov med hensyn til adgang til moderne energitjenester (jf. tekstboks 3) i landdistrikter og bynære områder, hvor der hovedsagelig bor mennesker, som er fattige eller kun har en beskeden indkomst.

Tekstboks 3

Fattige befolkningsgruppers grundlæggende energibehov

I landdistrikter og bynære områder gælder husholdningernes prioriterede elbehov generelt belysning, mobiltelefonopladning, radio eller TV og luftcirkulation samt om muligt et køleskab, et klimaanlæg eller andre apparater. For landsbyer og lokalsamfund er førsteprioriteten normalt elektricitet til lægecentre efterfulgt af administrationsbygninger, skoler og, hvor det er relevant, vandpumpestationer. Blandt de vigtigste økonomiske aktiviteter, som bliver mulige, når der kommer elektricitet, kan nævnes formaling af korn, afskalning af ris, udsavning af træ, nedkøling af føde- og drikkevarer, skræddervirksomhed og telekommunikation.

Energi til madlavning kommer i langt de fleste tilfælde stadig fra brænde eller kul. Anvendelsen af industrifremstillede ovne, der gør det muligt at spare brændsel, og en forsvarlig skovbrugsforvaltning er de første skridt hen imod en mere effektiv udnyttelse og produktion af energi. Blandt moderne energiløsninger til madlavning kan nævnes adgang til økonomisk overkommelige og sikre gasflasker eller produktion af biogas tæt på anvendelsesstedet. (Kilder: forskellige projektdokumenter og rapporten »Poor people’s energy outlook 2013«. http://practicalaction.org/ppeo2013-pr).

Foto 2

Skilt, der synliggør EU’s støtte til projektet »Up-scaling access to integrated modern energy services for poverty reduction« (Matadi, Sihadistriktet, Tanzania).

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

En fjerdedel af de undersøgte projekter blev finansieret, selv om der ved vurderingen var blevet fundet væsentlige svagheder i deres udformning

15

Med hensyn til projekternes udformning blev der anvendt passende kriterier til at vurdere deres:

i)operationelle levedygtighed (på grundlag af partnernes kapacitet og gennemførelsesmetoden)

ii)bæredygtighed (i socioøkonomisk, finansiel, teknisk og miljømæssig henseende)

iii)omkostningseffektivitet (dvs. forholdet mellem omkostninger og forventede resultater)

iv)reproducerbarhed (dvs. om projekterne har eksempelværdi og vil kunne kopieres).

16

I forbindelse med elleve af de undersøgte projekter var der overensstemmelse mellem bedømmelsen og begge bedømmeres analytiske kommentarer. Det var der ikke i forbindelse med de fem resterende projekter, hvor vurderingsudvalget ikke havde opdaget den manglende konsekvens i udvælgelsesprocessen:

a)I ét tilfælde²⁴ var den eksterne konsulents høje bedømmelse ikke logisk i betragtning af, at han havde konstateret alvorlige mangler i udformningen og en høj risiko for, at projektet ville slå fejl²⁵. Eftersom begge bedømmeres bedømmelse lå over den fastsatte tærskel, blev projektet udvalgt.

b)I forbindelse med de fire andre projekter²⁶ måtte forslagene sendes til en tredje vurdering, fordi de eksterne bedømmere påpegede alvorlige svagheder i udformningen, som indebar en høj risiko for projekterne (f.eks. at ansøgerne manglede ekspertise, at målene var overambitiøse, at gennemførelsesplanlægningen var urealistisk, at der var risici med hensyn til primærressourcernes bæredygtighed, at omkostningseffektiviteten ikke var favorabel, og at forretningsplanen var overoptimistisk og/eller uklar). Trods dette blev der ved den tredje vurdering, som anbefalede tildeling af tilskud, ikke taget behørigt hensyn til de konstaterede risici og fraværet af passende modforanstaltninger.

17

I fire af disse fem tilfælde²⁷ var de alvorlige svagheder i udformningen hovedårsagen til, at projekterne slog fejl (jf. punkt 36).

18

Udvælgelsesprocessen omfattede en vurdering af, om hvert enkelt projekt havde en hensigtsmæssig logisk ramme²⁸. Projekternes målsætninger var SMART²⁹, men fordi der ikke var foretaget egentlige feasibilityundersøgelser, var de resultatindikatorer, der var opstillet med henblik på at overvåge opfyldelsen af dem, ikke altid baseret på korrekte referencer og veldefinerede mål.

19

I fem af de 13 projekter, der var afsluttet eller næsten afsluttet, havde det været nødvendigt at foretage en væsentlig justering af resultatindikatorerne for at tilpasse dem til de faktiske forhold på stedet³⁰, for at optimere de tekniske muligheder³¹ eller for at tage højde for en uforudset begivenhed³² (jf. bilag IV). Dette gjaldt hovedsagelig projekter under Energy Facility I. Med hensyn til projekterne under Energy Facility II afhjalp Kommissionen dette problem. I den første indkaldelse af forslag under Energy Facility II blev det anbefalet at foretage en feasibilityundersøgelse, før forslaget blev indsendt, og i den anden indkaldelse blev det gjort til et krav.

Kommissionen overvågede ikke alle projekterne godt nok

20

Vi undersøgte, om Kommissionen fik tilstrækkelige oplysninger fra projekternes rapporter til at overvåge fremskridtene, og om den traf hensigtsmæssige og rettidige foranstaltninger, når det var påkrævet.

Gennemførelsespartnernes rapporter var af ujævn kvalitet

21

Bestemmelserne i de tilskudskontrakter, der indgås med gennemførelsespartnere, fastsætter, at tilskudsraterne udbetales, når EU-delegationen har godkendt de foreløbige og de endelige beskrivende og finansielle rapporter. Disse rapporter skal udarbejdes efter en model, der er beskrevet i tilskudskontrakten: De skal indeholde en liste over de gennemførte aktiviteter, forklare, hvorfor nogle af de planlagte aktiviteter ikke har kunnet gennemføres, give en nærmere beskrivelse af, hvilke problemer man stødte på, og hvordan de blev håndteret, samt vurdere de opnåede resultater.

22

Rapporteringen vedrørende fem af de 16 undersøgte projekter var rettidig og af den forventede kvalitet. Disse fem projekter blev alle gennemført af erfarne udviklingspartnere³³. Med hensyn til de andre projekter konstaterede vi:

a)at de beskrivende rapporter regelmæssigt manglede oplysninger om mellemliggende fremskridt hen imod opfyldelsen af målene

b)at når fremskridtene ikke var tilfredsstillende, indeholdt rapporterne ofte kun begrænsede oplysninger om de planlagte eller gennemførte foranstaltninger

c)at væsentlige forsinkelser i gennemførelsen førte til sjældnere indsendelse af betalingsanmodninger og dertil hørende rapporter, så EU-delegationerne fik endnu mindre information.

23

GD DEVCO indgik kontrakt med et konsulentfirma om at bistå EU-delegationerne med at vurdere gennemførelsespartnernes rapportering, registrere data om fremskridtene i gennemførelsen, udforme et struktureret overvågningsværktøj til energifaciliteten og udarbejde rapporter om dens samlede resultater. Når konsulentfirmaet konstaterede svagheder med hensyn til rapporternes rettidighed, kvalitet eller fuldstændighed, informerede firmaet gennemførelsespartneren og EU-delegationen og kom med anbefalinger til at lette gennemførelsen, hvor det var relevant. Dets gennemgang af partnernes rapporter var normalt afsluttet én til fem måneder efter den periode, som rapporterne dækkede. Eftersom forlængelsen af kontrakten med firmaet blev foretaget sent, måtte det imidlertid indstille sine aktiviteter i flere måneder, hvilket i nogle tilfælde forsinkede gennemgangen betydeligt (jf. bilag V).

24

Denne standardiserede gennemgang foretaget af et enkelt firma var nyttig til i nogen grad at harmonisere og forbedre gennemførelsespartnernes rapportering. Konsulentfirmaet havde imidlertid ingen beføjelser til at håndhæve sine anbefalinger, og kontrakten gav ikke firmaet ressourcer til at kontrollere gennemførelsespartnernes oplysninger på stedet. Disse kunne kun verificeres, når der var andre informationskilder til rådighed³⁴.

25

Det var fastsat i budgettet for de undersøgte projekter, at gennemførelsespartnerne skulle arrangere midtvejsevalueringer og endelige evalueringer og få eksterne konsulenter til at udføre dem. Kun halvdelen af midtvejsevalueringerne blev udført. Fem af de 11 undersøgte projekter under Energy Facility I var ikke blevet midtvejsevalueret, selv om de startede i 2008 og kun var ca. et år fra deres afslutning, da revisionen fandt sted³⁵. Ét af projekterne under Energy Facility II³⁶ havde været i gang i ca. tre år og skulle afsluttes inden for mindre end et år, men var heller ikke blevet midtvejsevalueret (jf. bilag V).

Vedrørende nogle projekter med alvorlige gennemførelsesvanskeligheder traf Kommissionen ikke hensigtsmæssige og rettidige foranstaltninger

26

Svaghederne i projektrapporteringen blev fremhævet i rapporten fra februar 2012 om midtvejsevalueringen af GD DEVCO’s første indkaldelse af forslag³⁷. Kommissionen fulgte ikke op på denne konstatering ved at planlægge afhjælpende foranstaltninger, udarbejde en tidsplan og fordele ansvarsområder³⁸.

27

Kontrakterne fastsætter, at hvis gennemførelsespartnerne ikke opfylder deres rapporteringsforpligtelser, har GD DEVCO ret til når som helst at bede om yderligere oplysninger, der skal leveres inden for en måned, samt til at opsige kontrakterne og kræve tilbagebetaling af allerede udbetalte beløb vedrørende udokumenterede udgifter. GD DEVCO har ikke gjort hensigtsmæssig brug af disse muligheder.

28

I de tre undersøgte EU-delegationer var der ikke meget, der tydede på, at programforvalterne regelmæssigt besøgte projekterne på stedet, selv når EU-delegationerne vidste, at der var alvorlige vanskeligheder, hvilket gjaldt begge de fejlslagne projekter under Energy Facility I³⁹. Delegationerne forklarede dette med, at de havde begrænsede ressourcer, og at projekter under energifaciliteten havde lavere prioritet end programmer under EUF-samarbejdsstrategierne med partnerlandene⁴⁰.

29

Med hensyn til projekter, der sjældent bliver besøgt af EU-delegationernes personale, kan programforvalterne i delegationerne bede GD DEVCO om at planlægge et besøg med henblik på resultatorienteret overvågning (ROM). 10 af de 16 undersøgte projekter havde været genstand for mindst én ROM-undersøgelse⁴¹ (jf. bilag V). Denne mulighed blev imidlertid ikke udnyttet tilstrækkeligt i forbindelse med de projekter, som man vidste havde alvorlige gennemførelsesvanskeligheder:

a)Projekt 5 (Up-scaling), som startede i januar 2008, var kun genstand for én ROM-undersøgelse i juni 2013. Rapporten beskrev den kaotiske situation, men det var for sent at træffe afhjælpende foranstaltninger.

b)Project 6 (Bioenergelec), som startede i april 2008, havde aldrig været genstand for en ROM-undersøgelse trods store forsinkelser i gennemførelsen⁴² og ringe resultater.

30

Hvis Kommissionen ikke længere mener, at en kontrakt kan gennemføres effektivt eller hensigtsmæssigt, kan den forsøge at nå til enighed med gennemførelsespartneren om en løsning og opsige kontrakten, hvis en sådan løsning ikke kan findes. Kommissionen fulgte ikke denne fremgangsmåde, da det omkring midten af 2010 stod klart, at de to projekter, der er nævnt i punkt 29, ikke længere kunne gennemføres som planlagt:

a)Med hensyn til projekt 5 (Up-scaling) kunne det have været en mulighed at foretage en væsentlig reduktion af det geografiske omfang og antallet af landsbyer, hvor der skulle installeres udstyr, samt at overveje, om ordningen for dyrkning af jatropha skulle videreføres⁴³.

b)Med hensyn til projekt 6 (Bioenergelec) kunne man måske have revurderet projektplanen i lyset af de dårlige resultater fra et tidligere, lignende projekt, der var blevet gennemført af samme partner - også i Madagaskar⁴⁴.

31

Projekt 16 under Energy Facility II (Wood and charcoal) gennemføres i flere lande af en privat skovbrugsvirksomhed. Det startede i marts 2012, og mindre end et år før den planlagte afslutning (juli 2015) var der ikke gjort fremskridt vedrørende dets innovative kulkomponent⁴⁵, som sandsynligvis ikke ville blive realiseret. EU-delegationerne i de berørte lande havde ikke forsøgt at identificere årsagerne til, at projektet slog fejl, og de havde ikke truffet nogen foranstaltninger som reaktion. Eftersom den innovative kulkomponent var begrundelsen for, at projektet var støtteberettiget under energifaciliteten, betyder den manglende levering af denne komponent, at Kommissionen måske vil kunne få tilbagebetalt en del af sin finansiering.

De fleste af de undersøgte projekter var vellykkede og havde gode udsigter til bæredygtighed

32

Vi undersøgte, om de ønskede projektresultater blev leveret som planlagt, og om disse resultater var bæredygtige.

En fjerdedel af de undersøgte projekter leverede ikke hovedparten af de forventede resultater

33

I de gennemførelsesperioder, der var angivet i projektforslagene, og som efterfølgende blev fastsat i tilskudskontrakterne, havde man generelt undervurderet, hvor lang tid gennemførelsen af projekterne ville tage⁴⁶. Ni af de 11 undersøgte projekter under Energy Facility I måtte forlænges, og to af dem krævede over dobbelt så lang tid som oprindeligt planlagt (jf. bilag IV).

34

12 af de 16 undersøgte projekter var vellykkede: Fem havde overopfyldt de oprindelige mål eller ville sandsynligvis gøre det, to havde opfyldt deres mål eller ville sandsynligvis gøre det, og fem ville sandsynligvis ikke opfylde deres mål, men leverede dog rimelige resultater⁴⁷ (jf. bilag IV og bilag VI, kolonnen »Resultater«, projekter med bedømmelsen A eller B). I tekstboks 4 beskrives to eksempler på vellykkede projekter.

Tekstboks 4

Eksempler på vellykkede projekter

Projekt 4 (Biogas) - formålet med dette projekt i Kenya var at indvinde metangas ved hjælp af gyllebiogasanlæg på små gårde med tre til ti malkekøer. Biogassen anvendes som brændsel til madlavning i gårdejernes husholdninger. Der opnås besparelser på brænde eller kul, indendørsforureningen reduceres kraftigt, og gyllens gødningskvalitet forbedres. Mikroinstitutioner og offentlige projektledere blev inddraget i projektet for at sikre, at det blev kopieret. Det lykkedes projektet at installere 765 biogasanlæg i fem kenyanske provinser (målet var 460).

Projekt 14 (Small-scale solar) - formålet med dette projekt var at sikre ca. 18 000 mennesker (eller 4 000 familier) adgang til bæredygtig energi fra små solenergianlæg i to landdistrikter i Mozambique. Lygter, der oplades ved hjælp af solenergi, kan erstatte anvendelsen af brænde eller petroleum til belysning. Mod et beskedent gebyr stilles disse lygter til rådighed af små virksomheder (ladestationer), som drives af lokale iværksættere, der har fået en særlig uddannelse i forbindelse med projektet. Der blev installeret 41 ladestationer i 25 landsbyer, og der leveres nu billig og miljøvenlig belysning til 14 760 mennesker (82 % af målet). Halvdelen af iværksætterne er kvinder. De soldrevne ladestationer bruges også til at oplade mobiltelefoner og andre små apparater, f.eks. radioer og hårklippere.

35

De projekter til installering af elektricitet i landdistrikter, der omfattede levering af energitjenester til husholdninger og lokale offentlige bygninger (ved tilslutning til minidistributionsnet i landsbyerne eller ved anvendelse af individuelle solenergianlæg i områder med spredt bebyggelse), havde en meget positiv effekt med hensyn til at forbedre landsbysamfundenes dagligdag, selv når den forventede udvikling af nye økonomiske aktiviteter lod vente på sig. De nye faciliteter og den forhøjede levestandard gjorde det f.eks. mere attraktivt for kvalificeret personale som lærere, læger og dommere at arbejde i disse fjerntliggende områder. Dette har afsmittende virkninger såsom bedre adgang til offentlige tjenester og skabelse af afledt beskæftigelse, hvilket er en forudsætning for at kunne bidrage til bekæmpelse af fattigdom⁴⁸.

Foto 3 og 4

Udvidelse af elnet til bl.a. Kamilamboklinikken - projektet »Rural electrification infrastructure and small-scale projects« (Mumbwadistriktet, Zambia).

En lavspændingstransformer tilsluttes distributionsnettet i landsbyen Sahasinaka - projektet »rHYviere« (Fianarantsoaprovinsen, Madagaskar).

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

36

Fire projekter leverede imidlertid ikke hovedparten af deres forventede resultater, hvilket hovedsagelig skyldtes både svagheder i udformningen og utilstrækkelig overvågning fra Kommissionens side under gennemførelsen (jf. bilag VI, kolonnen »Resultater«, projekter med bedømmelsen D):

a)Efter fem års gennemførelse var det kun lykkedes projekt 5 (Up-scaling) at sikre 11 af de planlagte 120 landsbyer adgang til moderne energitjenester⁴⁹. En del af det indkøbte udstyr var endnu ikke taget i brug og var snart forældet.

b)Formålet med projekt 6 (Bioenergelec) var at producere elektricitet ved at forbrænde biomasse, hovedsagelig træ, i en kedel forbundet med en dampmotor, der skulle drive en generator. Mange af de væsentlige risici, man havde identificeret i forbindelse med projektudvælgelsen, blev til virkelighed⁵⁰. En af de store risici, der blev til virkelighed - en cyklons ødelæggelse af en skov ved det ene af de fem udvalgte installationssteder - havde man imidlertid ikke identificeret på forhånd. Seks år efter projektets start stod kun ét anlæg færdigt, og det fungerede kun sporadisk⁵¹. Det var alt for tidligt at planlægge fem anlæg, før man havde fået overbevisende feedback fra et pilotprojekt⁵².

c)Formålet med projekt 13 (Nice Roll-out) var at tage et allerede fungerende solenergidrevet internetcenter i Gambia som model og oprette tilsvarende centre mere end 50 steder i Zambia og Tanzania. Projektet måtte bringes til ophør på grund af gennemførelsespartnerens likvidation i 2013. Forretningsmodellen med inddragelse af den private sektor blev anset som en betydelig risiko i forbindelse med vurderingen af projektforslag.

d)Formålet med projekt 16 (Wood and charcoal) var at sikre en bæredygtig produktion af træ og kul i landdistrikter. Gennemførelsespartneren havde udvist mere interesse for den profitable tømmerindustri end for den innovative kulkomponent, som var årsagen til, at projektet var berettiget til støtte fra energifaciliteten.

Næsten alle de vellykkede projekter, vi undersøgte, havde gode udsigter til bæredygtighed

37

I forbindelse med ét af de 12 vellykkede projekter, vi undersøgte, var der grund til bekymring med hensyn til bæredygtigheden, fordi den tekniske kompleksitet var stor, og der manglede lokal kapacitet. Der var en risiko for teknisk svigt på kort eller mellemlang sigt⁵³. De 11 andre projekter vil sandsynligvis være bæredygtige, hvis de nødvendige foranstaltninger gennemføres som planlagt, og omstændighederne⁵⁴ ikke forringes for meget (jf. bilag VI, kolonnen »Bæredygtighed«, projekter med bedømmelsen B).

38

I forbindelse med de projekter, der omfatter decentral elproduktion og netdistribution⁵⁵, er det en forudsætning for bæredygtigheden, at driften (elproduktion og -salg) styres hensigtsmæssigt, og at der foretages regelmæssig teknisk vedligeholdelse⁵⁶. I alle projekterne blev der leveret uddannelse med henblik på at styrke forvaltningskapaciteten og den tekniske kapacitet hos de fremtidige operatører. I betragtning af den lokale kapacitet vil der imidlertid stadig være brug for periodisk uddannelse efter projektafslutningen for at sikre en optimal forvaltning af produktionsanlæggene⁵⁷.

Foto 5 og 6

Solcelleanlæg på taget af en skole og anlæggets brugervejledning - projektet »Increased access to electricity services« (Kalomodistriktet, Zambia).

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

39

Nogle projekter skabte også opmærksomhed om miljøspørgsmål (jf. et eksempel i tekstboks 5) og leverede uddannelse om muligheden for at oprette mikrovirksomheder efter elektricitetens ankomst.

40

I forbindelse med produktionsanlæg, der leverer elektricitet til en enkelt kunde (dvs. er tilsluttet et hoveddistributionsnet, som normalt drives af et halvoffentligt organ), kan der forekomme betalingsmisligholdelser, som bringer projekternes bæredygtighed i fare⁵⁸. Dette er en velkendt risiko, og reformerne af de nationale energipolitikker tager sigte på gradvis at indføre bedre praksis og sikre, at de nationale netoperatører får en sundere økonomi og bliver bedre i stand til at betale deres leverandører⁵⁹.

Tekstboks 5

Bevarelse af den primære energiressource er afgørende for bæredygtigheden

Projekt 7 (rHyviere) - formålet med projektet var at installere små anlæg til produktion af vandkraft i et bakkeområde i Madagaskar. Bæredygtigheden af de højt beliggende vandløb kan kun sikres ved en fornuftig forvaltning af den naturlige flora og landbruget i vandløbenes opland, så regnvandet til stadighed kan infiltrere underjorden. Med henblik på bevarelse af den primære energiressource (vandløbene) omfattede projektet grundlæggende uddannelses- og bevidstgørelseskomponenter samt en nyttig miljøordning med deltagelse af myndighederne. Under denne ordning får bønder i vandløbenes opland bl.a. tilskud til at bevare floraen ved at tilpasse deres landbrugsmetoder og navnlig undgå yderligere skovrydning ved fældning og afbrænding samt skovning med henblik på kulproduktion. De finansielle ressourcer, der på lang sigt skal gives som tilskud til de lokale bønder, blev tilvejebragt gennem en særlig afgift (2,5 %) på den vandkraft, der blev produceret og solgt til byen i dalen.

21I forbindelse med indkaldelser af forslag under energifaciliteten består vurderingsudvalget af repræsentanter for Kommissionen (GD DEVCO, GD for Miljø, GD for Forskning og Innovation, GD for Energi) og AVS-sekretariatet.

22Når et projekt vedrører aktioner i mere end ét land, vurderes det af en ekstern konsulent og en repræsentant for det relevante regionale direktorat i GD DEVCO.

23For otte landes vedkommende var energi desuden en målsektor i samarbejdsstrategierne under 11. EUF.

24Projekt 5 (Up-scaling).

25F.eks. var projektet overambitiøst og baseret på meget optimistiske antagelser og en meget optimistisk forretningsplan, og det pilotprojekt, der var i gang, havde ikke demonstreret projektets egnethed.

26Projekt 2 (Best Ray), 6 (Bioenergelec), 13 (Nice Roll-out) og 16 (Wood and charcoal).

27Projekt 5 (Up-scaling), 6 (Bioenergelec), 13 (Nice Roll-out) og 16 (Wood and charcoal). Jf. bilag VI, kolonnen »Udformning«, projekter med bedømmelsen C eller D.

28Den logiske ramme beskriver forholdet mellem de socioøkonomiske behov, projektet skal dække, og dets mål, input, aktiviteter og resultater.

29Specifikke, målelige, attraktive, realistiske og tidsbestemte.

30I projekt 5 (Up-scaling) blev det konstateret, at de disponible ressourcer ikke passede til den geografiske fordeling og antallet af installationssteder. I projekt 15 (Boreale) blev det konstateret, at vindkraftanlæggenes pris og tekniske kompleksitet ikke passede til de lokale forudsætninger, og i én landsby (af otte) var befolkningen ikke stor nok til at gøre projektet bæredygtigt.

31I projekt 8 (Sahambano) viste den topografiske undersøgelse, at der var 700 kW vandkraft til rådighed i stedet for de planlagte 460 kW. I projekt 7 (rHYviere) blev den installerede vandkraft øget til 890 kW i stedet for de planlagte 600 kW.

32I projekt 6 (Bioenergelec) blev skovbrugsressourcerne ved det ene installationssted (af fem planlagte) ødelagt af en cyklon, før anlægget til elproduktion var blevet opført.

33Projekt 2 (Best Ray), 4 (Biogas), 7 (rHYviere), 9 (Resouth) og 15 (Boreale).

34Rapporter om besøg på stedet foretaget af EU-delegationens programforvalter, rapporter om resultatorienteret overvågning og eksterne evalueringer.

35Midtvejsevalueringen af projekt 6 (Bioenergelec) blev foretaget i marts 2013, dvs. fem år efter påbegyndelsen af en gennemførelsesperiode, der efter planen skulle vare tre år.

36Projekt 16 (Wood and charcoal).

37Midtvejsevalueringen af den første indkaldelse af forslag vedrørende energifaciliteten under 9. EUF.

38Det gælder ikke kun i forbindelse med denne evaluering. Som nævnt i særberetning nr. 18/2014 »EuropeAids systemer til evaluering og resultatorienteret overvågning« er der svagheder i opfølgningen af evalueringsresultater (punkt 56-60).

39I projekt 5 (Up-scaling) og 6 (Bioenergelec) blev gennemførelsesperioderne forlænget til henholdsvis 78 og 81 måneder (jf. bilag V). Med hensyn til projekt 6 (Bioenergelec) forelå der ingen dokumentation for et besøg på stedet, som Retten kunne gennemgå.

40Problemet med for få besøg på stedet findes ikke kun i forbindelse med energifaciliteten. Det fremgår af GD DEVCO’s årlige aktivitetsrapport for 2014, at generaldirektoratet ikke nåede sit mål om at aflægge besøg vedrørende mindst 80 % af de igangværende projekter og kontrakter (s. 112 og bilag 10, s. 297-299). Det samlede resultat for 2014 er 69 %, hvilket er lavere end resultatet for 2013, som var 72 %. Personalebegrænsninger er én af de anførte årsager.

41Tre projekter havde været genstand for to ROM-undersøgelser.

42Gennemførelsesperioden var oprindelig 36 måneder, men blev forlænget til 81 måneder.

43Jatropha er en plante, hvis olieholdige frø forarbejdes til biodiesel.

44Dette projekt var startet to år tidligere og gav ikke tilfredsstillende resultater, navnlig på grund af upålideligt maskineri magen til det, der anvendes i projekt 6 (Bioenergelec).

45Anvendelse af industriovne i stedet for den traditionelle produktion, som giver dårligt udbytte.

46F.eks. feasibilityundersøgelser, ansøgninger om byggetilladelse og indkøbsprocesser (jf. også punkt 19).

47Dvs. at resultaterne ligger over 75 % af målværdierne, eller at der er konstateret lovende fremskridt efter afslutningen af projektet (f.eks. at antallet af tilsluttede husholdninger fortsætter med at stige).

48F.eks. projekt 2 (Best Ray), 3 (Majaua), 7 (rHYviere), 10 (Rural electrification) og 12 (Green energy).

49Dette skyldtes f.eks. langvarige indkøbsprocesser, logistiske begrænsninger, problemer med at mobilisere tilstrækkelig efterspørgsel på grund af konkurrencen fra andre teknologier og problemer med ineffektiv dyrkning af jatropha. Projektet påvirkes desuden af en juridisk tvist mellem partneren og en leverandør, der ikke opfyldte sine forpligtelser, men blokerede midlerne.

50Projektet led også under det problematiske forhold mellem leverandøren af udstyret og det nationale agentur for installering af elektricitet i landdistrikter (som også var partner i projektet).

51Det brasilianskproducerede maskineri er nærmest en prototype og kræver meget vedligeholdelse af producenten.

52Forslaget omfattede seks anlæg, men kun fem blev inkluderet i tilskudskontrakten.

53Projekt 9 (Resouth) har fået bedømmelsen C på grund af vindmøllekomponentens kompleksitet og den meget afsides beliggenhed.

54Ydre faktorer, der kan påvirke projekterne direkte eller indirekte, er f.eks. socioøkonomiske forhold, sikkerhedssituationen, større ændringer i sektorpolitikken og miljøødelæggelser.

55Projekt 1 (Mwenga), 3 (Majaua), 7 (rHyviere), 8 (Sahambano), 9 (Resouth), 10 (Rural electrification) og 15 (Boreale).

56Nogle tilfælde vil kræve særlig opmærksomhed, f.eks. på grund af mangler i den opførte infrastruktur og det installerede udstyr.

57Undertiden har veletablerede gennemførelsespartnere ydet støtte for egen regning efter udløbet af deres kontrakt, f.eks. i forbindelse med projekt 9 (Resouth).

58Projekt 7 (rHYviere, et af tre installationssteder) og 8 (Sahambano).

59I Tanzania og Madagaskar støtter Verdensbanken f.eks. store programmer til reform af energisektoren.

Konklusioner og anbefalinger

41

Vi konkluderer, at det for det meste lykkedes Kommissionen at bruge energifaciliteten til at øge adgangen til vedvarende energi for fattige befolkningsgrupper i Østafrika, men at den kunne have gjort det bedre.

42

Kommissionen tildelte støtten fra energifaciliteten til fremme af vedvarende energi i henhold til en hensigtsmæssig prioritering. I forbindelse med indkaldelserne af forslag blev der anvendt hensigtsmæssige udvælgelseskriterier til at sikre, at projekterne var i overensstemmelse med energifacilitetens prioriteter. En fjerdedel af de undersøgte projekter fik imidlertid tilskud, selv om der under udvælgelsesprocessen var blevet konstateret alvorlige svagheder i deres udformning. Den manglende overensstemmelse mellem bedømmelsen og bedømmernes analytiske kommentarer om disse projekter tyder på, at udvælgelsesprocessen ikke var stringent nok (jf. punkt 12-19).

Anbefaling 1
Sikring af mere stringens i projektudvælgelsen

I forbindelse med indkaldelser af forslag bør Kommissionen under udvælgelsesprocessen styrke sin vurdering:

i)af de risici, der knytter sig til aktionernes udformning, og af de risikoafbødende foranstaltninger

ii)af partnerens kapacitet i relation til planerne for projektets gennemførelse.

43

Kommissionen overvågede ikke alle projekterne godt nok. Gennemførelsespartnernes rapporter var af ujævn kvalitet, og støtten fra den konsulent, som GD DEVCO havde indgået kontrakt med om at forbedre rapporteringen, havde en positiv, men begrænset effekt. Vedrørende nogle projekter med alvorlige gennemførelsesvanskeligheder traf Kommissionen ikke hensigtsmæssige og rettidige foranstaltninger:

a)Den forsøgte ikke at håndhæve de rapporteringsforpligtelser, der var fastsat i tilskudskontrakterne.

b)Den sørgede ikke i tilstrækkeligt omfang for selv at supplere gennemførelsespartnernes oplysninger ved at lade programforvalterne i EU-delegationerne aflægge besøg på stedet og ved at foretage ROM-undersøgelser, især når det var kendt, at projekterne havde alvorlige vanskeligheder.

c)Selv om den vidste, at nogle af de undersøgte projekter sandsynligvis ikke ville kunne gennemføres som planlagt, forsøgte den ikke at nå til enighed med gennemførelsespartnerne om en løsning eller at bringe projekterne til ophør (jf. punkt 20-31).

Anbefaling 2
Styrkelse af projektovervågningen

Kommissionen bør:

i)nøje overvåge opfyldelsen af tilskudskontrakternes bestemmelser om rettidig indsendelse af de finansielle og beskrivende rapporter og om rapporternes kvalitet

ii)når disse bestemmelser ikke opfyldes, suspendere tilskudsudbetalingerne og bede gennemførelsespartnerne om at indsende de nødvendige oplysninger

iii)i forbindelse med følsomme projekter øge antallet af programforvalternes besøg på stedet og ROM-undersøgelser på grundlag af en risikobaseret metode

iv)forsøge at nå til enighed med gennemførelsespartnerne om en løsning, når et projekt sandsynligvis ikke vil kunne gennemføres som planlagt

v)anlægge en rationel exitstrategi med henblik på at opsige kontrakten, hvis der ikke kan findes en løsning.

44

De fleste af de undersøgte projekter var vellykkede og vil sandsynligvis være bæredygtige, hvis de nødvendige foranstaltninger gennemføres som planlagt, og omstændighederne ikke forringes for meget. Det gik langsomt med at udvikle nye økonomiske aktiviteter i landdistrikterne efter elektricitetens ankomst, men befolkningens livskvalitet blev væsentlig bedre, især takket være adgangen til bedre offentlige tjenester. En fjerdedel at de undersøgte projekter leverede ikke hovedparten af deres forventede resultater, hvilket hovedsagelig skyldtes, at der var svagheder i udformningen, som ikke blev afhjulpet, og at Kommissionens overvågning var utilstrækkelig (jf. punkt 32-40).

Anbefaling 3
Forbedring af projekternes udsigter til bæredygtighed

Efter afslutningen af komplekse projekter, især projekter med infrastrukturinvesteringer, bør Kommissionen:

i)kræve, at gennemførelsespartnerne i deres endelige rapport vurderer det potentielle behov for fortsat teknisk bistand til operatørerne

ii)overveje, om det er muligt at skaffe midler til dette formål, f.eks. ved en ændring af tilskudskontrakten.

Vedtaget af Afdeling III, der ledes af Karel PINXTEN, medlem af Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 6. oktober 2015.

På Revisionsrettens vegne

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Formand

Bilag

Bilag I

Undersøgte projekter

Bilag II

Bedømmelsesmetode

I forbindelse med denne revision bedømte vi projekternes udformning, resultater og potentielle bæredygtighed på grundlag af Kommissionens metode til resultatbaseret overvågning (ROM). De anvendte kriterier er angivet herunder:

Udformning

A
Projektkonceptet (herunder den valgte teknologi) er realistisk og relevant i betragtning af omstændighederne. Risici og lokale begrænsninger er klart identificeret, og de risikoafbødende foranstaltninger, der skal gennemføres, er udtømmende beskrevet. Den logiske ramme er klar og velstruktureret, der er opstillet SMART-målsætninger (det forringer ikke bedømmelsen, hvis reference- og måltallene skal justeres efter en feasibilityundersøgelse), og der er foreslået hensigtsmæssige resultatindikatorer.

B
Interventionslogikken er hensigtsmæssig. Der konstateres undladelser/bekymringer med hensyn til konceptet eller den valgte teknologi, listen over risici og begrænsninger er ikke udtømmende, og/eller de risikoafbødende foranstaltninger er ikke helt overbevisende. Målene og/eller indikatorerne kræver ændringer.

C
Interventionslogikken er behæftet med problemer, der i væsentlig grad vil kunne indvirke på de forventede resultater, og der konstateres spørgsmål/problemer vedrørende ovennævnte elementer.

D
Interventionslogikken er mangelfuld og reducerer kraftigt mulighederne for en vellykket gennemførelse af projektet, eller væsentlige spørgsmål/problemer vil bringe projektet i fare.

Resultater

A
Alle resultaterne er eller vil sandsynligvis blive leveret i god kvalitet og vil dermed bidrage til de planlagte udfald, aktiviteterne overvåges regelmæssigt og gennemføres til tiden (der konstateres ingen eller kun mindre og logisk forklarede forsinkelser).

B
Resultaterne leveres og vil sandsynligvis fortsat blive leveret som planlagt, men der er plads til forbedringer med hensyn til kvaliteten, opnåelsen af den forventede mængde eller timingen. Forsinkelserne indvirker dog ikke negativt på leveringen af resultater.

C
Nogle af resultaterne er ikke blevet/vil ikke blive leveret til tiden, i den forventede mængde eller i god kvalitet. Der er behov for korrigerende foranstaltninger. Aktiviteterne er forsinkede og i en vis grad frakoblet interventionslogikken og planerne.

D
Kvaliteten og leveringen af resultater er eller vil sandsynligvis være behæftet med alvorlige mangler. Større justeringer er nødvendige for at sikre, at i det mindste de vigtigste resultater leveres. Der er alvorlige forsinkelser og grundlæggende afkobling af aktiviteterne fra interventionslogikken og planerne. Det kan blive nødvendigt at overveje en exitstrategi for at forhindre, at der opstår yderligere problemer.

Bæredygtighed

A
Resultaterne vil være bæredygtige på lang sigt, og potentialet for kopiering sikres af gunstige omstændigheder og/eller de ledsageforanstaltninger, der er truffet i forbindelse med projektet eller andre interventioner.

B
Resultaterne (eller de fleste af dem) vil højst sandsynligt være bæredygtige på lang sigt, hvis de nødvendige foranstaltninger gennemføres som planlagt, og/eller omstændighederne ikke forringes for meget.

C
Resultaterne (eller de fleste af dem) vil sandsynligvis ikke være bæredygtige på mellemlang eller lang sigt, hvis de nødvendige foranstaltninger ikke styrkes eller suppleres tilstrækkeligt, navnlig hvis omstændighederne tegner til at blive forringet.

D
Resultaterne (eller de fleste af dem) vil sandsynligvis ikke være bæredygtige på mellemlang sigt, uanset hvilke foranstaltninger der træffes under de aktuelle omstændigheder.

Bilag III

Projekter under EUEI-PDF og målsektorer under 11. EUF opstillet efter lande

Bilag IV

De undersøgte projekters gennemførelsesperiode, mål og resultater

Bilag V

Overvågning af de undersøgte projekter

Bilag VI

Bedømmelse af de undersøgte projekter

Kommissionens svar

Resumé

III

Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens beretning. Efter oprettelsen af energifaciliteten kunne Kommissionen i sit udviklingssamarbejde for første gang tage fat om spørgsmålet om energiadgang i lyset af udviklingslandenes ekstreme behov (48 mia. USD/år)¹. Kommissionen har anvendt energifaciliteten effektivt, og de fleste af de undersøgte projekter har været vellykkede og har gode udsigter til bæredygtighed, som det fremgår af Revisionsrettens rapport. Dette er et bemærkelsesværdigt resultat i betragtning af den vanskelige ramme for udviklingssamarbejdet. Kun en fjerdedel af de undersøgte projekter har ikke leveret de forventede resultater. Dette skyldtes i et vist omfang ugunstige omstændigheder, der vanskeliggjorde den indledende udformning af projekterne og gjorde eventuel planlagt risikoafbødning ineffektiv. Kommissionen er også opmærksom på, at der er plads til forbedringer, navnlig med hensyn til Kommissionens overvågning af projekter på stedet. Kommissionen har allerede truffet en række foranstaltninger og vil gennemføre yderligere forbedringer i overensstemmelse med Revisionsrettens anbefalinger.

IV

Kommissionen anvendte de regler og procedurer, der gælder for indkaldelser af forslag, på en sammenhængende og konsekvent måde og tildelte støtte til velprioriterede projekter.

Kommissionen forventede faktisk, at forslag vedrørende fremme af innovative løsninger, der kan sikre fattige befolkningsgrupper adgang til bæredygtige og økonomisk overkommelige energitjenester, under energifaciliteten ville rumme både risici og svagheder.

Sådanne risici og svagheder, der var udpeget i de vurderede forslag, blev behandlet i det kompetente vurderingsudvalg med hensyn til de relevante afbødningsforanstaltninger i de indgivne forslag inden den endelige bedømmelse, hvor alle de modtagne forslag blev rangordnet på en sammenhængende og objektiv måde i forhold til de mål og prioriteter, der var anført i retningslinjerne for indkaldelsen.

V

Kommissionen overvågede projekterne ved brug af forskellige tilgængelige værktøjer og metoder, herunder oprettelse af en permanent overvågningsstruktur.

Kommissionen har generelt sørget for tæt opfølgning i de mest kritiske gennemførelsesfaser og så vidt muligt og i overensstemmelse med de gældende regler og procedurer fremmet løsninger og korrigerende foranstaltninger. I bestemte tilfælde kunne overvågningen på stedet have været styrket.

VI

75 % af de projekter, som Revisionsretten har undersøgt, har allerede leveret de forventede resultater eller endda bedre resultater end forventet. Visse projekter har endnu ikke leveret størstedelen af deres forventede resultater, primært som følge af problemer med støttemodtagernes kapacitet eller ugunstige omstændigheder, der vanskeliggjorde den indledende udformning af projekterne og gjorde eventuel planlagt risikoafbødning ineffektiv.

Kommissionen bemærker, at kapacitetsproblemer i et vist omfang ikke kan udelukkes, især ikke når de omhandlede projekter er innovative og ambitiøse, og støttemodtagerne samtidig er fattige. Under sådanne omstændigheder kan der ikke forventes perfekte projekter.

VII

Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens anbefalinger. Den har allerede truffet en række foranstaltninger for at styrke overvågningen og forbedre projekternes bæredygtighed. I denne henseende understreger Kommissionen betydningen af følgende tiltag, som den allerede har iværksat i overensstemmelse med Revisionsrettens anbefalinger:

-de forbedringer, der er indført i den seneste indkaldelse af forslag under energifaciliteten, som har til formål at sikre projekternes gennemførlighed

-styrkelsen af den permanente overvågning under energifaciliteten

-de nyskabelser, der er indført med det nye energisamarbejdsprogram, herunder ElectriFI (Electrification Financing Initiative), som blev udarbejdet sammen med industri- og udviklingsfinansieringsinstitutter, og som har til formål at styrke gennemførligheden, bæredygtigheden og udnyttelsen af EU’s støtte til bedre adgang til bæredygtige og økonomisk overkommelige energitjenester for fattige befolkningsgrupper.

Indledning

04

Siden 2011 har retningslinjerne i »Agenda for Change«, der udpeger energi som en af de centrale drivkræfter for inklusiv og bæredygtig vækst, ledet EU’s energipolitik over for udviklingslandene.

05

Efter oprettelsen af energifaciliteten kunne Kommissionen i sit udviklingssamarbejde for første gang tage fat om spørgsmålet om energiadgang i lyset af udviklingslandenes ekstreme behov (48 mia. USD/år ifølge Det Internationale Energiagentur).

Bemærkninger

Kommissionen undersøgte grundigt fordelene og ulemperne ved hvert enkelt forslag, der blev indgivet under energifaciliteten, og prioriterede støtten til de bedste blandt disse forslag, som langt overgik de generelle kvalitetsstandarder, der var fastsat i retningslinjerne for hvert forslag.

Selv om der altid er visse risici og svagheder, skal Kommissionen overveje at støtte innovative og ambitiøse projekter, der er udvalgt i overensstemmelse med de gældende regler og procedurer, med henblik på at opfylde de overordnede mål for hver indkaldelse af forslag.

Kommissionen udvalgte projekter, der skulle modtage støtte, baseret på de klare vurderingskriterier, der er fastsat i retningslinjerne for indkaldelsen, herunder relevans, ansøgerens og partnernes operationelle og finansielle kapacitet, gennemførlighed, bæredygtighed og omkostningseffektivitet, og tog hensyn til, om der var foreslået hensigtsmæssige foranstaltninger til afbødning af de risici eller svagheder, der kan forekomme i forbindelse med komplekse udviklingsprojekter.

16

Med hensyn til de fem projekter, der nævnes af Revisionsretten, er hver bedømmers bemærkninger og resultater taget i betragtning af vurderingsudvalget, som i modsætning til individuelle bedømmere har mulighed for at danne sig et komplet overblik over alle de forslag, der er indgivet i forbindelse med en indkaldelse, og over fordelene ved hvert enkelt forslag i forhold til de kriterier, der er fastsat i retningslinjerne for indkaldelsen. Kommissionen har indført de krævede procedurer og kontrolmekanismer for at sikre, at hvert vurderingsudvalg omhyggeligt overholder reglerne for vurdering af forslag og således garanterer integriteten af og sammenhængen for den samlede vurderingsproces på trods af eventuelle mangler, der måtte følge af individuel ekspertvurdering.

16 a)

Bedømmerne vurderede forslaget, som det fremgår af deres bedømmelser og bemærkninger til hvert vurderingskriterium, der er anført i retningslinjerne for indkaldelsen. Bedømmerne konstaterede visse svagheder, men de konstaterede også centrale styrker, som f.eks. stimulering af erhvervsaktiviteter, godt kendskab til landet, særdeles god inddragelse af den private sektor, potentiale for finansiel bæredygtighed og god inddragelse af lokalsamfundet. De to bedømmeres bedømmelse viser, at de ikke anså disse betænkeligheder for tilstrækkeligt alvorlige til at afvise forslaget.

På grundlag af sin undersøgelse fastlagde vurderingsudvalget den endelige bedømmelse, der tog hensyn til både de stærke og svage punkter ved hvert forslag, som det også fremgår af Kommissionen svar på punkt 16.

16 b)

Som forklaret ovenfor har vurderingsudvalget i modsætning til individuelle bedømmere mulighed for at danne sig et komplet overblik over alle de forslag, der er indgivet i forbindelse med en indkaldelse, og over fordelene ved hvert enkelt forslag i forhold til de kriterier, der er fastsat i retningslinjerne for indkaldelsen.

For de fire projekter, der nævnes af Revisionsretten, foretog det ansvarlige vurderingsudvalg den tredje og endelige vurdering og fandt, at der var fastsat acceptable afbødende foranstaltninger for de konstaterede risici og svagheder.

17

De projekter, der nævnes af Revisionsretten, opfyldte ikke de fastsatte mål, primært som følge af ugunstige eksterne faktorer, der ikke kunne kontrolleres (bl.a. markedsforhold, teknologisk udvikling, naturforhold osv.).

18

I denne henseende understreger Kommissionen betydningen af de forbedringer, der er indført i den senere indkaldelse af forslag under den anden energifacilitet, og som kræver, at der indgives en gennemførlighedsundersøgelse sammen med forslaget.

Kommissionen overvågede projekterne ved brug af forskellige tilgængelige værktøjer og metoder, herunder oprettelse af en permanent overvågningsstruktur. I bestemte tilfælde kunne overvågningen på stedet have været styrket.

Kvaliteten af gennemførelsespartnernes rapporter var svingende, da kvaliteten var afhængig af støttemodtagerens specifikke rapporteringskompetence.

22 a)

Efter at have konstateret problemer med rapporteringskvaliteten traf Kommissionen de nødvendige foranstaltninger for at løse dem, herunder udlevering af skabeloner til støttemodtagerne til de foreløbige og de endelige beskrivende og finansielle rapporter. Kompetencen til at udarbejde rapporter af god kvalitet varierer fra støttemodtager til støttemodtager, og forbedrede modeller til beskrivende og finansielle rapporter er derfor vedlagt tilskudskontrakten under den anden energifacilitet.

22 b)

Se Kommissionens svar på punkt 22, litra a).

22 c)

Se Kommissionens svar på punkt 22, litra a).

23

Kommissionen har rettidigt forlænget kontrakten med konsulentfirmaet vedrørende effektiv overvågning af igangværende projekter under energifaciliteten og projekter, der er udvalgt under de sidste to indkaldelser af forslag vedrørende elektricitet og struktursvaghed i landdistrikter under den anden energifacilitet.

24

En standardiseret gennemgang foretaget af et enkelt firma har medvirket til i nogen grad at harmonisere og forbedre gennemførelsespartnernes rapportering, og kontrakten med konsulentfirmaet kan tilvejebringe ressourcer til at kontrollere gennemførelsespartnernes oplysninger på stedet. Kommissionen har derfor truffet de nødvendige foranstaltninger og forlænget kontrakten med konsulentfirmaet vedrørende overvågning af projekterne gennem besøg i de pågældende lande.

Beføjelsen til at håndhæve anbefalinger over for støttemodtagere under energifaciliteten ligger dog i henhold til bestemmelserne i støtteaftalerne stadig hos EU-delegationerne og kan ikke overdrages til konsulentfirmaet.

25

For nogle projekter blev midtvejsevalueringen ikke foretaget, da der ikke var blevet gennemført tilstrækkelige aktiviteter.

Kommissionen anvendte alle de tilgængelige instrumenter til at støtte gennemførelsen af projekterne og traf hensigtsmæssige foranstaltninger inden for de rammer, der er fastsat i kontraktbestemmelserne.

Der kan dog ikke foretages radikale ændringer af projektaktiviteterne i henhold til kontraktbestemmelserne, der bl.a. anfører, at en »ændring ikke må have til formål eller virkning at foretage ændringer i denne kontrakt, der kan anfægte beslutningen om ydelse af tilskuddet eller indebære tilsidesættelse af princippet om ligebehandling af ansøgere«.

26

Anbefalingerne om at forbedre kvaliteten af projektrapporteringen blev taget i betragtning ved udformningen af de efterfølgende indkaldelser under den anden energifacilitet.

27

Kommissionen (og overvågningseksperterne inden for deres kontraktområde) har ved flere lejligheder anmodet om yderligere oplysninger eller præciseringer. I de tilfælde, hvor sådanne anmodninger ikke blev imødekommet, blev betalingerne suspenderet i overensstemmelse med kontraktbestemmelserne.

Med hensyn til muligheden for at opsige en kontrakt er dette en drastisk handling, som kan føre til tab af vigtige investeringer eller aktiviteter, der allerede er gennemført, og overvejes kun, hvis alle andre alternative muligheder svigter, idet Kommissionen tager hensyn til de endelige støttemodtageres interesser og princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning.

28

Når det er muligt, er regelmæssige besøg på stedet vigtige for at overvåge og følge op på et projekt. Delegationer kan benytte forskellige metoder til at overvåge projekter, herunder ekstern kontrol baseret på rapporter, telekonferencer, skrivebordsarbejde, dialog med støttemodtagere osv. Tidspunkterne for besøg på stedet afhænger bl.a. af arbejdsbyrden, projektets placering og adgangsmuligheder, sikkerhed, tilgængelige ressourcer osv. Det er naturligvis den ansvarlige delegationsleder, der i hvert enkelt tilfælde afgør, hvordan et projekt bedst overvåges/følges, og hvordan/om medlemmerne af en bestemt EU-delegation aflægger regelmæssige besøg hos et projekt under energifaciliteten eller ej, eftersom det er delegationslederen, som har det fulde overblik over alle de opgaver, der skal løses af delegationen, og den prioritering, der skal tildeles hver opgave, under hensyntagen til de tilgængelige menneskelige ressourcer og de forskellige begrænsninger.

29

ROM er kun ét af de værktøjer, der kan bruges til at overvåge et projekt, og Kommissionen har i tilstrækkelig grad anvendt det sammen med andre overvågningsværktøjer, herunder tjenesteydelsesaftalen med konsulentfirmaet.

29 a)

Selv om det projekt, der nævnes af Revisionsretten, kun var genstand for en ROM-undersøgelse i 2013, havde EU-delegationen i Tanzania fuldt kendskab til projektets situation takket være regelmæssig dialog og korrespondance, og den traf de nødvendige foranstaltninger for at løse problemerne. Ud over de foreløbige rapporter, der skulle indgives i henhold til støtteaftalen, udarbejdede projektets gennemførelsespartnere halvårlige »interne overvågningsrapporter« i henhold til den praksis, som delegationen indførte i 2012 for at forbedre overvågningen. Delegationen var i regelmæssig kontakt med projektet og ydede støtte til at fremme løsninger.

29 b)

Projektet blev ikke medtaget på ROM-listerne for 2010 og 2011, fordi der på daværende tidspunkt ikke var opnået tilstrækkeligt fremskridt. Projektet blev i 2012 indledningsvis foreslået optaget på ROM-listen, men det blev ikke optaget på listen, fordi der stadig ikke var gennemført et tilstrækkeligt antal aktiviteter på stedet, og fordi der i henhold til planerne skulle gennemføres en midtvejsevaluering i begyndelsen af 2012, efter at gennemførelsesperioden var blevet forlænget med 24 måneder.

30

Som forklaret i punkt 27 ovenfor overvejes muligheden for at opsige en kontrakt kun, hvis alle andre alternative muligheder svigter. De tjenestegrene, der er ansvarlige for at overvåge de to projekter, der nævnes af Revisionsretten, havde endnu ikke konstateret, at dette var tilfældet, og at der ikke var andre muligheder for at gennemføre disse projekter.

30 a)

Efter at have overvejet de mulige afhjælpende foranstaltninger besluttede den ansvarlige delegation, at en reduktion af projektets geografiske omfang ikke ville have været den bedste løsning.

31

Delegationen i Mozambique havde hele tiden kendskab til vanskelighederne med projektet. Opstarten af innovative projekter inden for områder, der er relativt ukendte i den pågældende lokale sammenhæng, er ofte vanskelig. Med tiden blev det dog stadig tydeligere, at programmålene ikke kunne opfyldes, og da dette var konstateret, gjorde delegationen mange forsøg på at finde hensigtsmæssige løsninger. Adskillige forslag til at løse projektets problemer blev drøftet, men ingen af de foreslåede løsninger blev anset for realistiske, og projektet måtte lukkes. Delegationen besøgte stedet (både drift, finansiering og kontrakter) i april 2015, og derefter blev lukningen aftalt.

75 % af de projekter, som Revisionsretten har undersøgt, har allerede leveret de forventede resultater eller endda bedre resultater end forventet.

36

Fire projekter, som Revisionsretten har undersøgt, leverede ikke størstedelen af de forventede resultater som følge af problemer med støttemodtagernes kapacitet eller ugunstige omstændigheder, der vanskeliggjorde den indledende udformning af projekterne og gjorde eventuel planlagt risikoafbødning ineffektiv.

Kommissionen bemærker, at kapacitetsproblemer i et vist omfang ikke kan udelukkes, især ikke når de omhandlede projekter er innovative og ambitiøse, og støttemodtagerne samtidig er fattige. Under sådanne omstændigheder kan der ikke forventes perfekte projekter.

36 c)

Vurderingen af projektet blev gennemført efter den gældende procedure, og den private sektors deltagelse blev anset for at være en styrke for projekternes bæredygtighed.

Konklusioner og anbefalinger

41

Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens beretning. Efter oprettelsen af energifaciliteten kunne Kommissionen i sit udviklingssamarbejde for første gang tage fat om spørgsmålet om energiadgang i lyset af udviklingslandenes ekstreme behov (48 mia. USD/år)². Kommissionen har anvendt energifaciliteten effektivt, og de fleste af de undersøgte projekter har været vellykkede og har gode udsigter til bæredygtighed, som det fremgår af Revisionsrettens rapport. Dette er et bemærkelsesværdigt resultat i betragtning af den vanskelige ramme for udviklingssamarbejdet. Kun en fjerdedel af de undersøgte projekter har ikke leveret de forventede resultater. Dette skyldtes i et vist omfang ugunstige omstændigheder, der vanskeliggjorde den indledende udformning af projekterne og gjorde eventuel planlagt risikoafbødning ineffektiv. Kommissionen er også opmærksom på, at der er plads til forbedringer, navnlig med hensyn til Kommissionens overvågning af projekter på stedet. Kommissionen har allerede truffet en række foranstaltninger og vil gennemføre yderligere forbedringer i overensstemmelse med Revisionsrettens anbefalinger.

42

Kommissionen anvendte de regler og procedurer, der gælder for indkaldelser af forslag, på en sammenhængende og konsekvent måde og tildelte støtte til velprioriterede projekter.

Vurderingsudvalget var bekendt med risiciene og svaghederne ved hvert enkelt forslag. Risici og svagheder i forslag var faktisk forventet under energifaciliteten, der bl.a. havde til formål at fremme innovation med henblik på at løse det problem, det er at sikre fattige befolkningsgrupper adgang til bæredygtige og økonomisk overkommelige energitjenester.

De risici og svagheder, der var udpeget i de vurderede forslag, blev behandlet i det kompetente vurderingsudvalg med hensyn til de relevante afbødningsforanstaltninger i de indgivne forslag inden den endelige bedømmelse, hvor alle de modtagne forslag blev rangordnet på en sammenhængende og objektiv måde i forhold til de mål og prioriteter, der var anført i retningslinjerne for indkaldelsen.

Anbefaling 1

Kommissionen accepterer denne anbefaling og har truffet hensigtsmæssige foranstaltninger:

i)I overensstemmelse med PRAG 2014-skabelonerne spiller vurderingen af foranstaltningens udformning en afgørende rolle for vurderingen af forslag. Ud af de 50 mulige point til den generelle beskrivelse vedrører de 10 point foranstaltningens udformning. Væsentlige svagheder i udformningen vil derfor i de fleste tilfælde bevirke, at forslaget udelukkes allerede på grundlag af den generelle beskrivelse.

ii)Ansøgernes kapacitet til at gennemføre foranstaltningen vurderes ud fra den udførlige beskrivelse. Vurderingen af den operationelle kapacitet er blevet udvidet til at omfatte medansøgere og tilknyttede enheder. I betragtning af betydningen af dette aspekt har Kommissionen indført en minimumstærskel i PRAG 2014, hvorefter ansøgerne skal opnå mindst 12 ud af 20 mulige point for kapacitet for at komme i betragtning til støtte.

43

Kommissionen overvågede projekterne ved brug af forskellige tilgængelige værktøjer og metoder, herunder oprettelse af en permanent overvågningsstruktur.

Kommissionen har generelt sørget for tæt opfølgning i de mest kritiske gennemførelsesfaser og så vidt muligt og i overensstemmelse med de gældende regler og procedurer fremmet løsninger og korrigerende foranstaltninger. I bestemte tilfælde kunne overvågningen på stedet have været styrket.

43 a)

Kommissionen behandlede rapporteringsproblemerne fra kontrakt til kontrakt og indførte forbedrede skabeloner til de foreløbige og de endelige beskrivende og finansielle rapporter.

43 b)

Kommissionen har sørget for tæt opfølgning med besøg på stedet og metoder til at overvåge projekter, herunder ekstern kontrol baseret på rapporter, telekonferencer, skrivebordsarbejde, dialog med støttemodtagere osv. Tidspunkterne for besøg på stedet afhænger bl.a. af arbejdsbyrden, projektets placering og adgangsmuligheder, sikkerhed, tilgængelige ressourcer osv. Den ansvarlige delegationsleder afgør i hvert enkelt tilfælde, om der skal aflægges et regelmæssigt besøg hos et projekt under energifaciliteten eller ej, eftersom det er delegationslederen, som har det fulde overblik over alle de opgaver, der skal løses af delegationen, og den prioritering, der skal tildeles hver opgave, under hensyntagen til de tilgængelige menneskelige ressourcer og de forskellige begrænsninger.

Med hensyn til ROM er det kun ét af de værktøjer, der kan bruges til at overvåge et projekt, og for de projekter, der ikke har været genstand for ROM-undersøgelser, er der blevet benyttet andre overvågningsværktøjer.

43 c)

Kommissionen har altid forsøgt at støtte gennemførelsen af projekterne og identificere løsninger (sammen med støttemodtagerne) med henblik på at overvinde eventuelle problemer. Opsigelsen af støttekontrakten vurderes i denne henseende at være den sidste mulighed for ikke at kompromittere investeringerne/aktiviteterne og fordelene for de endelige støttemodtagere under energifaciliteten.

Anbefaling 2- Kommissionens fælles svar på nr. i)-v)

Kommissionen accepterer anbefalingen. Der er plads til forbedringer med henblik på at styrke overvågningen af projekter. Kommissionen har løbende arbejdet med dette og overvejer yderligere foranstaltninger, som vil give delegationerne mulighed for at styrke overvågningen af projekter under hensyntagen til deres finansielle og personalemæssige begrænsninger.

44

Kun en fjerdedel af de undersøgte projekter har ikke leveret de forventede resultater primært som følge af problemer med støttemodtagernes kapacitet eller ugunstige omstændigheder, der vanskeliggjorde den indledende udformning af projekterne og gjorde eventuel planlagt risikoafbødning ineffektiv.

Anbefaling 3

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

En vurdering af behovet for fortsat teknisk bistand kan anvendes til at identificere mulige krav til støtte, når finansieringen under energifaciliteten udløber. Under den nuværende energifacilitet kan det oprindeligt tildelte støttebeløb ikke forhøjes. Kommissionen vil dog undersøge, hvordan dette kan løses, således at værdien af de foretagne investeringer konsolideres. Kommissionen vil endvidere undersøge, hvordan anbefalingen gennemføres under nye og innovative programmer, som f.eks. ElectriFI (Electrification Financing Initiative).

1Det Internationale Energiagenturs rapport »Energy for all: financing access for the poor«, særligt uddrag af World Energy Outlook, IEA, 2011.

2Det Internationale Energiagenturs rapport »Energy for all: financing access for the poor«, særligt uddrag af World Energy Outlook, IEA, 2011.

QJ-AB-15-014-DA-E    ISSN 1977-5636

Adgang til tilstrækkelige, økonomisk overkommelige og bæredygtige energitjenester er afgørende for at gøre fremskridt hen imod udviklingsmålene. I 2004 havde næsten to milliarder mennesker ikke adgang til sådanne tjenester. AVS-EU-energifaciliteten blev oprettet i juni 2005 med det formål at fremme adgangen til moderne energitjenester for fattige befolkningsgrupper i landdistrikter og bynære områder, med stærkt fokus på Afrika syd for Sahara og på vedvarende energi. I denne beretning konkluderer vi, at det for det meste lykkedes Kommissionen at bruge energifaciliteten til at øge adgangen til vedvarende energi for fattige befolkningsgrupper i Østafrika, men at den kunne have gjort det bedre. Vi fremsætter en række anbefalinger, der kan bidrage til at sikre mere stringens i projektudvælgelsen, styrke projektovervågningen og forbedre projekternes udsigter til bæredygtighed.