EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

P. +352 4398-1

Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).

Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015

Print | ISBN 978-92-872-3090-4 | ISSN 1831-0958 | doi:10.2865/002112 | QJ-AB-15-014-FI-C
PDF | ISBN 978-92-872-3060-7 | ISSN 1977-5792 | doi:10.2865/022028 | QJ-AB-15-014-FI-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3069-0 | ISSN 1977-5792 | doi:10.2865/250777 | QJ-AB-15-014-FI-E

© Euroopan unioni, 2015

Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.

Kuvan 1 käyttöön tai kopiointiin on pyydettävä lupa suoraan tekijänoikeuden haltijalta.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?

Maksuttomat julkaisut:

•yksi kappale:
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)

•enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm),
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm)
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).

(*)Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit tai hotellit voivat periä puheluista maksun.

Maksulliset julkaisut:

•EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).

FI
2015

nro 15

Erityiskertomus

Uusiutuvan energian
tukeminen Itä-Afrikassa
energia-alan
AKT-EU-välineestä

(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)

Tarkastustiimi

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnollisilla aloilla toimitettujen tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.

Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti III tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jäsen Karel Pinxten. Jaosto on erikoistunut ulkoisten toimien menoaloihin. Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Klaus-Heiner Lehnen johdolla, ja siihen osallistuivat hänen kabinettipäällikkönsä Michael Weiss, yksikönpäällikkö Gérald Locatelli, tiiminvetäjä Thierry Cozier, johtavat tarkastajat Ruurd De Jong, Myriam Cazzaniga ja Joao Nuno Coelho dos Santos sekä vanhempi tarkastaja Jean-Louis De Neve.

Sisällys

Sanasto ja lyhenteet

Tiivistelmä

Johdanto

Energiapalvelujen saatavuus on kehitystavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeinen tekijä

Energia-alan AKT–EU-väline perustettiin, jotta saavutettaisiin nopeasti tuloksia kentällä

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

Huomautukset

Komissio priorisoi energia-alan välineestä myönnettävän tuen hyvin, mutta neljänneksessä tarkastetuista hankkeista oli vakavia suunnittelupuutteita

Valintaprosessi johti energia-alan välineen ensisijaisten tavoitteiden mukaisten hankkeiden tukemiseen

Neljännestä tarkastetuista hankkeista rahoitettiin, vaikka niissä oli havaittu arviointiprosessin yhteydessä merkittäviä suunnittelupuutteita

Komissio ei seurannut kaikkia hankkeita asianmukaisesti

Täytäntöönpanokumppaneiden toimittamien raporttien laatu vaihteli

Joidenkin sellaisten hankkeiden tapauksessa, joiden toteuttamisessa oli vakavia vaikeuksia, komissio ei toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä ajoissa

Suurin osa tarkastetuista hankkeista onnistui, ja niillä oli hyvät kestävyysnäkymät

Neljänneksessä tarkastetuista hankkeista suurin osa odotetuista tuloksista jäi saavuttamatta

Lähes kaikilla tarkastetuilla onnistuneilla hankkeilla oli hyvät kestävyysnäkymät

Päätelmät ja suositukset

Liite I | – | Tarkastetut hankkeet
Liite II | – | Arviointimenetelmä
Liite III | – | EUEI-PDF:n hankkeet ja 11. EKR:n painopistealat maittain
Liite IV | – | Tarkastettujen hankkeiden täytäntöönpanokaudet, tavoitteet ja saavutukset
Liite V | – | Tarkastettujen hankkeiden seuranta
Liite VI | – | Tarkastettujen hankkeiden arviointi

Komission vastaus

Sanasto ja lyhenteet

AKT: Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto: Kyseinen Euroopan komission pääosasto vastaa

–EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan laatimisesta ja unionin ulkopuolelle suunnatun tuen alakohtaisten toimintapolitiikkojen määrittelystä

–EKR:ista ja EU:n yleisestä talousarviosta rahoitettujen ulkopuolelle osoitettavan tuen välineiden monivuotisesta ohjelmasuunnittelusta yhdessä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa

–näiden välineiden täytäntöönpanosta

–kehitysyhteistyötä koskevan, EU:n ja jäsenvaltioiden välisen koordinoinnin edistämisestä ja EU:n ulkoisesta edustamisesta tällä alalla.

EKR:t: Euroopan kehitysrahastot

Pääasiallinen rahoitusväline, jonka avulla EU tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) sekä merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. Euroopan unionin suhteet AKT-valtioihin sekä merentakaisiin maihin ja alueisiin perustuvat Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 tehtyyn kumppanuussopimukseen (”Cotonoun sopimus”), joka kattaa 20 vuoden ajanjakson. Sopimuksen keskeisenä tavoitteena on vähentää köyhyyttä ja lopulta poistaa se. Yhdeksäs EKR kattaa vuodet 2000–2007 ja kymmenes EKR vuodet 2008–2013.

Energia-alan väline: Energia-alan AKT–EU-väline

Vuonna 2005 perustettu rahoitusväline, jolla tuetaan kestävän kehityksen periaatteiden mukaisten ja kohtuuhintaisten energiapalvelujen saatavuuden parantamista köyhien keskuudessa AKT-maiden maaseutualueilla ja kasvukeskusten ulkopuolisilla alueilla.

Energia-alan väline I: Ensimmäistä energia-alan välinettä rahoitettiin yhdeksännestä EKR:sta.

Energia-alan väline II: Toista energia-alan välinettä rahoitettiin kymmenennestä EKR:sta.

EUEI: Köyhyyden poistamiseen ja kestävään kehitykseen tähtäävä EU:n energia-aloite (EU Energy Initiative for Poverty Eradication and Sustainable Development)

EUEI:n avulla komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät yhdessä luomaan synergiaa EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan ja -toimien sekä eri jäsenvaltioiden vastaavien politiikkojen ja toimien välille. Tarkoituksena on edesauttaa vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista varmistamalla, että riittäviä, kohtuuhintaisia ja kestävän kehityksen periaatteiden mukaisia energiapalveluja on myös köyhän väestön saatavilla. Aloite on myös osa EU:n toimia, jotka liittyvät ”Kestävää energiaa kaikille” -aloitteeseen (Sustainable Energy for All Initiative, SE4All).

EUEI-PDF: EU:n energia-aloitteen kumppanimaiden vuoropuhelu (EU Energy Initiative Partnership Dialogue Facility)

Komission ja kuuden jäsenvaltion (Itävalta, Suomi, Ranska, Saksa, Alankomaat ja Ruotsi) vuonna 2005 perustama väline, jolla pyritään parantamaan energia-alan hallintoa auttamalla kumppanimaita kehittämään järkeviä energiapolitiikkoja ja -strategioita.

GIZ: Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH (Saksan liittotasavallan omistama kansainvälisen yhteistyön yritys)

kW: Kilowatti (tehon yksikkö), yksi kilowatti on 1 000 wattia.

MDG:t: Vuosituhannen kehitystavoitteet

Vuonna 2000 pidetyn YK:n vuosituhannen huippukokouksen jälkeen hyväksytyssä YK:n vuosituhatjulistuksessa asetetut kahdeksan kansainvälistä kehitystavoitetta. Tavoitteet vaihtelevat äärimmäisen köyhyyden ja nälän poistamisesta peruskoulutuksen takaamiseen kaikille ja kestävän kehityksen turvaamiseen. Kaikki YK:n jäsenvaltiot sekä monet kansainväliset järjestöt sitoutuivat edistämään näitä tavoitteita, jotka oli määrä saavuttaa vuoteen 2015 mennessä.

OECD: Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö

OECD:n tehtävänä on edistää toimia, joilla parannetaan ihmisten taloudellista ja sosiaalista hyvinvointia ympäri maailman.

ROM: Tulosperusteinen seurantajärjestelmä (results-oriented monitoring)

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuonna 2000 perustama järjestelmä, joka perustuu ulkopuolisten asiantuntijoiden paikan päällä suorittamiin lyhyisiin ja keskitettyihin arviointeihin. Järjestelmän yhteydessä hankkeen arviointiin käytetään jäsenneltyä ja johdonmukaista menetelmää, joka perustuu viiteen kriteeriin: merkityksellisyys, tehokkuus, vaikuttavuus, mahdollinen vaikutus ja todennäköinen kestävyys.

SE4All: Kestävää energiaa kaikille (Sustainable Energy for All) -aloite

YK:n pääsihteerin vuonna 2011 käynnistämä aloite. Aloitteeseen sisältyy kolme toisiinsa liittyvää tavoitetta, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä: i) varmistetaan nykyaikaisten energiapalvelujen yleinen saatavuus, ii) kaksinkertaistetaan energiatehokkuuden parantamisen nopeus maailmanlaajuisesti ja iii) kaksinkertaistetaan uusiutuvan energian osuus maailmanlaajuisessa energiavalikoimassa.

SMART: Täsmällinen, mitattavissa ja toteutettavissa oleva, asiaan kuuluva ja ajallisesti määrätty (Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Time-bound)

YK: Yhdistyneet kansakunnat

Kestävän kehityksen huippukokous: (World Summit for Sustainable Development, WSSD): Johannesburgissa Etelä-Afrikassa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa kestävä kehitys vahvistettiin kansainvälisten toimien keskeiseksi osaksi. Valtiot sopivat monenlaisista tavoitteista ja sitoumuksista ja vahvistivat ne. Huippukokouksessa vaadittiin erityisesti toimia, joilla lisätään uusiutuvan energian käyttöä huomattavasti.

Tiivistelmä

I

Kuten Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa korostettiin ja myös muissa kehitysyhteistyötä koskevissa kansainvälisissä keskusteluissa on korostettu, energiapalvelujen saatavuus on kehitystavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeinen tekijä. Vuonna 2004 lähes kaksi miljardia ihmistä oli vailla riittäviä, kohtuuhintaisia ja kestävän kehityksen periaatteiden mukaisia energiapalveluja. Valtaosa näistä ihmisistä eli kehitysmaissa maaseutualueilla tai kasvukeskusten ulkopuolisilla alueilla.

II

Kesäkuussa 2005 AKT–EU-ministerineuvosto hyväksyi energia-alan AKT–EU-välineen perustamisen. Tavoitteena on tukea köyhien väestönosien pääsyä nykyaikaisten energiapalvelujen piiriin keskittyen erityisesti Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan ja uusiutuvaan energiaan. Vuosina 2006–2013 energia-alan välineelle myönnettiin rahoitusta 475 miljoonaa euroa yhdeksännestä ja kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta. Suurin osa rahoituksesta käytettiin avustusten myöntämiseen hankkeille, jotka valittiin ehdotuspyyntöjen perusteella. Kun tilintarkastustuomioistuin aloitti tarkastuksensa, kahden ensimmäisen ehdotuspyynnön perusteella oli myönnetty yhteensä 268,2 miljoonaa euroa, josta 106 miljoonaa euroa oli myönnetty Itä-Afrikassa käynnistetyille hankkeille. Siellä sähkön saatavuus on ylivoimaisesti Afrikan huonoin.

III

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio onnistui useimmiten energian-alan välineen käytössä mutta olisi voinut käyttää välinettä tehokkaammin parantaakseen uusiutuvan energian saatavuutta köyhien keskuudessa Itä-Afrikassa.

IV

Komissio myönsi uusiutuvan energian tukea hyvin priorisoiduille hankkeille. Valintaprosessi ei kuitenkaan ollut riittävän tiukka, minkä vuoksi tarkastetuista hankkeista neljännekselle myönnettiin avustusta havaituista merkittävistä suunnittelupuutteista huolimatta.

V

Komissio ei seurannut kaikkia hankkeita asianmukaisesti. Täytäntöönpanokumppaneiden toimittamat raportit olivat laadultaan vaihtelevia, eikä komissio pyrkinyt valvomaan, noudatetaanko raportointivelvoitteita. Joidenkin hankkeiden kohdalla komissio ei hyödyntänyt riittävästi paikan päälle hankekohteisiin tehtyjä käyntejä eikä tulosperusteisen seurantajärjestelmän mukaisia arviointeja täydentääkseen täytäntöönpanokumppaneilta saatuja tietoja varsinkaan silloin, kun hankkeissa tiedettiin olevan vakavia ongelmia. Joidenkin sellaisten hankkeiden tapauksessa, joiden toteuttamisessa oli vakavia vaikeuksia, komissio ei toteuttanut asianmukaisia toimia ajoissa.

VI

Suurin osa tarkastetuista hankkeista onnistui ja on todennäköisesti kestäviä, jos tarvittavat suunnitellut toimenpiteet toteutetaan ja toimintaympäristö ei heikkene liikaa. Tarkastetuista hankkeista neljänneksessä valtaosa odotetuista tuloksista jäi saavuttamatta. Syynä olivat pääasiassa sekä suunnittelupuutteet, joita ei pyritty korjaamaan, että komission toteuttaman seurannan riittämättömyys.

VII

Tilintarkastustuomioistuin esittää muutamia suosituksia, jotka koskevat hankkeiden huolellisempaa valitsemista sekä niiden seurannan vahvistamista ja kestävyysnäkymien parantamista.

Johdanto

Energiapalvelujen saatavuus on kehitystavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeinen tekijä

01

Vuonna 2004 lähes kaksi miljardia ihmistä oli vailla riittäviä, kohtuuhintaisia ja kestävän kehityksen periaatteiden mukaisia energiapalveluja. Valtaosa näistä ihmisistä eli kehitysmaissa maaseutualueilla tai kasvukeskusten ulkopuolisilla alueilla¹. Energiapalvelujen saatavuuden parantamiseen liittyviä erityisiä haasteita ovat polttoaineiden hintojen vaihtelu kansainvälisillä markkinoilla, kasvava energian kysyntä kehitysmaissa ja nousevan talouden maissa sekä ilmastonmuutoskysymykset.

02

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) jäsenvaltiot vähentävät alttiuttaan nouseville energian hinnoille, kun taas useimmat kehitysmaat ovat niille yhä alttiimpia alan investoinneille epäystävällisen toimintaympäristön ja heikon prosessitehokkuuden vuoksi². Kohtuuhintaisten ja kestävän kehityksen periaatteiden mukaisten energiapalvelujen puutteellisen saatavuuden sekä useimpien kehittämistavoitteiden saavuttamisessa edistymiseen liittyvien vaikeuksien välisiä yhteyksiä korostettiin Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa; ne on tuotu esiin myös muissa kehitysyhteistyötä koskevissa kansainvälisissä keskusteluissa.

Kuva 1

Paljon puhuva yönäkymä Euroopan ja Afrikan mantereilta

© The Visible Earth, NASA.

Energia-alan AKT–EU-väline perustettiin, jotta saavutettaisiin nopeasti tuloksia kentällä

03

Komissio ja EU:n jäsenvaltiot yhdistivät voimansa kestävän kehityksen huippukokouksen yhteydessä ja käynnistivät köyhyyden poistamiseen ja kestävään kehitykseen tähtäävän EU:n energia-aloitteen (EUEI). Tarkoituksena on edesauttaa vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista varmistamalla, että riittäviä, kohtuuhintaisia ja kestävän kehityksen periaatteiden mukaisia energiapalveluja on myös köyhän väestön saatavilla sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevilla alueilla. Aloite käynnisti kehitysmaiden kanssa käytävän vuoropuhelun, jolla pyritään edistämään energia-alalla tarvittavia uudistuksia, teknologiansiirtoa ja investointeja sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevia aloitteita.

04

Vuosina 2002 ja 2003 komissio painotti kehitysmaiden energia-alan rahoituksen tarvetta³. Jäsenvaltiot ja AKT-maat myönsivät tämän ja ehdottivat energia-alan AKT–EU-välineen perustamista⁴. Komission tekemän ehdotuksen⁵ jälkeen AKT–EU-ministerineuvosto hyväksyi kesäkuussa 2005 energia-alan välineen perustamisen. Väline perustuu laatikossa 1 esitettäviin pääperiaatteisiin.

Laatikko 1

Energia-alan AKT–EU-välineen pääperiaatteet

Energia-alan välineen toiminta oli suunnattava:

(i)kohdentumaan niihin AKT-maihin, joilla jo oli toimiva energiapolitiikka, tai niihin, jotka olivat sitoutuneet kehittämään toimivaa politiikkaa, joka perustuu hyviin hallintoperiaatteisiin

(ii)edistämään vastuunottoa kansallisella tasolla (ja mahdollisesti kansainvälisellä tasolla) varmistamalla johdonmukaisuus alakohtaisten politiikkojen ja köyhyyden vähentämistä koskevan kokonaisstrategian kanssa

(iii)joustavuuden mahdollistamiseen niin, että yhteisrahoitus jäsenvaltioiden, rahoituslaitosten, yksityisen sektorin, julkisten laitosten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa on mahdollista

(iv)edistämään innovatiivisuutta vastausten antamiseksi haasteisiin, joita kestävien ja kohtuuhintaisten energiapalvelujen toimittaminen köyhille asettaa.

05

Energia-alan välineen päätavoitteena oli tukea maaseutualueilla ja kasvukeskusten ulkopuolisilla alueilla elävien köyhien väestönosien pääsyä nykyaikaisten energiapalvelujen piiriin keskittyen erityisesti Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan. Lisäksi välineellä pyrittiin tukemaan energia-alan hallinnon parantamista ja lisäämään alan houkuttavuutta sijoittajien näkökulmasta, helpottamaan laajoja investointeja rajatylittävään energiainfrastruktuuriin ja edistämään uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energiatehokkuustoimenpiteitä.

06

Vuosina 2006–2013 energia-alan välineelle myönnettiin rahoitusta 475 miljoonaa euroa: 220 miljoonaa euroa ensimmäiselle välineelle yhdeksännestä EKR:sta ja 255 miljoonaa euroa toiselle välineelle kymmenennestä EKR:sta. Lähes 90 prosenttia rahoituksesta (415,7 miljoonaa euroa) käytettiin avustusten myöntämiseen hankkeille, jotka valittiin ehdotuspyyntöjen perusteella⁶. Lopulla rahoituksesta tuettiin EUEI:n kumppanimaiden vuoropuhelua (EUEI-PDF)⁷ eli varojen yhdistämisvälinettä, josta rahoitetaan keskisuuria investointihankkeita⁸, Afrikan ja EU:n infrastruktuurikumppanuutta⁹ sekä eri toimia¹⁰.

07

Kun tilintarkastustuomioistuin aloitti tarkastuksensa kesäkuussa 2014, kahden ensimmäisen ehdotuspyynnön perusteella oli myönnetty yhteensä 268,2 miljoonaa euroa 142 hankkeelle: 169 miljoonaa euroa 74 hankkeelle ensimmäiseen energia-alan välineeseen liittyvän toukokuussa 2006 julkaistun ehdotuspyynnön perusteella sekä 99,2 miljoonaa euroa 68 hankkeelle toiseen energia-alan välineeseen liittyvän ensimmäisen, marraskuussa 2009 käynnistetyn ehdotuspyynnön perusteella¹¹.

08

Noin 85 prosenttia hankkeista, jotka valittiin kahden ensimmäisen ehdotuspyynnön perusteella, liittyy uusiutuvaan energiaan, 12 prosenttia hybridienergialähteisiin (uusiutuvat ja fossiiliset) ja kolme prosenttia fossiilisiin energialähteisiin. Päätoimiensa perusteella hankkeet voidaan luokitella seuraavasti: kantaverkon ulkopuolinen pienimuotoinen sähköntuotanto¹² (42 %), sähköverkkojen yhteenkytkentä, sähkön siirto ja jakelu (42 %), hallinto/valmiuksien kehittäminen¹³ (9 %) sekä ruoanlaittoon tarkoitettu energia ja muut toimet (7 %).

09

Rahoituksesta yhteensä 106 miljoonaa euroa myönnettiin 50:lle Itä-Afrikassa käynnistetylle hankkeelle. Alle 20 prosentilla Itä-Afrikan maiden väestöstä on sähköä käytettävissään, ja alueella sähkön saatavuus on ylivoimaisesti Afrikan huonoin¹⁴. Sama pätee myös ruoanlaittoon käytettävään muuhun kuin kiinteään polttoaineeseen: sitä on käytettävissä alueen väestöstä alle 10 prosentilla, Länsi- ja Keski-Afrikan alueiden väestöstä taas noin 20 prosentilla ja eteläisen Afrikan väestöstä yli 40 prosentilla¹⁵.

1KOM(2004) 711 lopullinen, 26.10.2004, ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unionin energia-aloitteen tulevasta kehityksestä ja energia-alan AKT–EU-välineen perustamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä”, s. 2.

2Kehitysmaissa käytetään keskimäärin noin kaksi kertaa enemmän öljyä taloudellisen tuotoksen yksikköä kohti kuin OECD-maissa (KOM(2004) 711).

3KOM(2002) 408 lopullinen, 17. heinäkuuta 2002, ”Energia-alan yhteistyö kehitysmaiden kanssa” ja KOM(2003) 829 lopullinen, 23. joulukuuta 2003, ”Vuosi kestävän kehityksen huippukokouksen jälkeen: sitoumustemme täytäntöönpano”.

4Nairobissa marraskuussa 2003 järjestetyssä energia-alan konferenssissa (”Energy for Africa”) ja Gaboronessa toukokuussa 2004 pidetyssä AKT–EU-ministerineuvoston kokouksessa. Hyödyllisenä mallina pidettiin vesi-alan AKT–EU-välinettä, jonka päätavoitteena on varmistaa köyhien puhtaan juomaveden saanti ja perussanitaatio.

5KOM(2004) 711.

6Ehdotuspyyntömenettelyä ei käytetä vain energia-alan välineen yhteydessä. Lisätietoja on Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston verkkosivustolla osoitteessa http://ec.europa.eu/europeaid/prag/.

7EU:n myöntämä 3,5 miljoonan euron rahoitus kanavoidaan valtuutussopimuksella Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit -yritykselle (GIZ), joka hallinnoi noin 16,5 miljoonan euron hanketta. Muu rahoitus tulee Itävallalta, Ranskalta, Saksalta, Alankomailta, Ruotsilta ja Suomelta. Välineellä pyritään kehittämään institutionaalisia valmiuksia ja parantamaan energia-alan yksityisten investointien toimintaedellytyksiä.

8Alun perin suunniteltu määrä oli enintään 40 miljoonaa euroa, mutta rahoitusta myönnettiin 24,8 miljoonaa euroa kuudelle hankkeelle.

9Rahoitusta myönnettiin 17 miljoonaa euroa ensisijaisesti helpottamaan eri maiden kansallisten verkkojen yhteenkytkentöjä.

10Ehdotusten arviointiin, hankkeiden seurantaan, arviointiin ja tarkastukseen liittyvät konsultointi ja palvelut sekä satunnaiset kulut.

11Toiseen energia-alan välineeseen liittyvät kaksi viimeistä ehdotuspyyntöä julkaistiin maaliskuussa ja lokakuussa 2013 ja saatettiin päätökseen joulukuussa 2014. Avustuksia myönnettiin yhteensä 147,5 miljoonaa euroa 31 hankkeelle.

12Melko pieni sähköntuotantoyksikkö, joka tuottaa sähköä jakeluverkkoon, jota ei ole liitetty kantaverkkoon.

13Kaikki muiden luokkien hankkeet sisältävät valmiuksien kehittämiseen liittyviä osia.

14Afrikan muilla alueilla sähköä on käytettävissä 34–44 prosentilla väestöstä. Yksityiskohtaisia tietoja on Afrikan ja EU:n energia-alan kumppanuutta koskevassa kertomuksessa ”Report Africa-EU Energy Partnership 2011/2012” (http://www.euei-pdf.org/support-to-the-africa-eu-energy-partnership-aeep).

15Ruoanlaittoon käytettävä muu kuin kiinteä polttoaine on pääasiassa kanistereissa säilytettävää kaasua tai paloöljyä, jota käytetään polttopuun ja puuhiilen sijaan.

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

10

Tilintarkastustuomioistuin pyrki arvioimaan, onnistuiko komissio käyttämään energia-alan välinettä uusiutuvan energian saatavuuden parantamiseen Itä-Afrikan köyhien keskuudessa. Tarkastuksessa painotettiin kolmea seuraavaa keskeistä kysymystä:

a)Myönsikö komissio energia-alan välineestä uusiutuvan energian tukea hyvin priorisoiduille ja suunnitelluille hankkeille?

b)Seurasiko komissio hankkeita asianmukaisesti?

c)Saavutettiinko hankkeissa tavoitteet?

11

Tarkastuksessa keskityttiin uusiutuvan energian hankkeisiin¹⁶, jotka saivat rahoitusta kahden ensimmäisen ehdotuspyynnön perusteella kahdessatoista Itä-Afrikan maassa¹⁷. Tarkastus toimitettiin kesäkuun 2014 ja helmikuun 2015 välisenä aikana, ja sen yhteydessä

a)tarkasteltiin EU:n toimintapoliittisia asiakirjoja, jotka liittyvät kehitysmaiden energia-alaan, EKR:n yhteistyöstrategiaan ja energia-alan välineeseen

b)haastateltiin Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston virkamiehiä ja sopimuskumppaneiden edustajia

c)tarkasteltiin 16:ta hanketta, jotka toteutettiin viidessä maassa: Keniassa, Madagaskarissa, Mosambikissa, Tansaniassa ja Sambiassa (ks. liite I)¹⁸. Valintaperusteina olivat olennaisuus¹⁹ ja kaikkien käytettävien teknologioiden sekä erityyppisten täytäntöönpano- ja yhteistyökumppaneiden²⁰ kattaminen; tavoitteena oli arvioida hankkeiden vaikuttavuutta arvioimalla ne komission tulosperusteiseen seurantajärjestelmään perustuvan menetelmän avulla relevanttien kriteereiden perusteella (ks. liite II)

d)tehtiin 13.–23. lokakuuta 2014 Madagaskariin sekä 3.–20. marraskuuta Sambiaan ja Tansaniaan tarkastuskäynnit, joiden yhteydessä haastateltiin EU:n edustuston henkilöstöä, edunsaajamaiden julkisyhteisöjen edustajia ja täytäntöönpanokumppaneita. Lisäksi tarkastettiin kahdeksan hanketta paikan päällä.

16Aurinkosähkö, tuuli- ja vesivoima sekä biomassa.

17Tarkastuksen kohteena olleet Itä-Afrikan maat olivat Burundi, Djibouti, Eritrea, Etiopia, Kenia, Madagaskar, Malawi, Mosambik, Ruanda, Tansania, Uganda ja Sambia.

18Huomautuksissa viitataan hankkeisiin liitteissä olevan numeroinnin ja lyhennetyn nimen mukaisesti.

19Energia-alan välineestä myönnetty rahoitus vähintään 0,5 miljoonaa euroa.

20Valtioista riippumattomat järjestöt, puolijulkiset elimet ja yksityiset yritykset.

Huomautukset

Komissio priorisoi energia-alan välineestä myönnettävän tuen hyvin, mutta neljänneksessä tarkastetuista hankkeista oli vakavia suunnittelupuutteita

12

Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko komissio priorisoinut energia-alan välineestä myönnettävän tuen hyvin ja myöntänyt tukea hyvin suunnitelluille hankkeille.

Valintaprosessi johti energia-alan välineen ensisijaisten tavoitteiden mukaisten hankkeiden tukemiseen

13

Ehdotuspyyntöjärjestelmään sisältyy avoin ja hyvin dokumentoitu valintaprosessi (ks. laatikko 2).

Laatikko 2

Hanke-ehdotusten valinta

Laajan osallistumisen, avoimuuden ja kysyntäpainotteisuuden varmistamiseksi ehdotuspyynnöt ja hakijoille suunnatut ohjeet julkaistaan laajasti. Ohjeissa annetaan käytännön ohjeita hakijoille ja esitetään pyynnön tavoitteet ja painopisteet. Hakijat toimittavat alustavan ehdotuksen, jossa kuvaillaan ehdotetun hankkeen pääpiirteet, ja täydellisen hakemuksen, jossa esitetään ehdotetut toimet ja talousarvio yksityiskohtaisesti sekä yksityiskohtaiset tiedot hakijoista.

Ehdotuspyynnön hallinnointia valvoo arviointikomitea²¹, joka vastaa siitä, että ehdotukset arvioidaan pyynnön ohjeissa esitettyjen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisesti.

Sekä alustavan ehdotuksen että täydellisen hakemuksen arvioi kaksi henkilöä, useimmissa tapauksissa ulkopuolinen konsultti ja EU:n kyseisen edustuston edustaja²². Arvioinnissa käytetään pisteytysjärjestelmää ja vakioituja arviointitaulukoita, joiden kriteereihin kuuluvat muun muassa hankkeiden merkityksellisyys, toteutettavuus, vaikuttavuus, kestävyys ja kustannustehokkuus.

Jos arvioijilla on merkittäviä näkemyseroja, arviointikomitea suorittaa kolmannen arvioinnin ja määrittää lopullisen pistemäärän.

Avustukset myönnetään niille hankkeille, jotka ovat saaneet eniten pisteitä.

14

Energia-alan välineeseen liittyvien kahden ensimmäisen ehdotuspyynnön perusteella toimitettiin 975 ehdotusta, joista valittiin 142 hanketta (15 %). Hankkeiden merkityksellisyyden osalta valintaperusteilla varmistettiin, että hankkeet olivat energia-alan välineen ja ehdotuspyyntöjen ensisijaisten tavoitteiden mukaisia:

a)Kaikki tarkastuksen kattamat 12 Itä-Afrikan maata sovelsivat tai olivat kehittämässä kansallista energiapolitiikkaa. Näistä maista yhdelletoista myönnettiin tukea myös EUEI:n kumppanimaiden vuoropuhelun (ks. kohta 6) mukaisesti institutionaalisten valmiuksien kehittämistä ja energia-alan investointien liiketoimintaympäristön parantamista varten (ks. liite III)²³.

b)Etusijalle asetettiin uusiutuvia energialähteitä käyttävät hankkeet, joiden osuus myönnetyistä avustuksista oli 85 prosenttia (ks. kohta 8).

c)Hankkeet koskivat nykyaikaisten energiapalvelujen saantiin liittyviä tarkoin määriteltyjä tarpeita (ks. laatikko 3) maaseutualueilla tai kasvukeskusten ulkopuolisilla alueilla, joilla elää enimmäkseen taloudellisesti vaatimattomasti menestyviä tai köyhiä yhteisöjä.

Laatikko 3

Köyhien väestönosien keskeiset energiantarpeet

Maaseutualueilla ja kasvukeskusten ulkopuolisilla alueilla kotitalouksien keskeisiä sähköntarpeita ovat yleensä valaistus, matkapuhelinten lataaminen, radio- tai televisiovastaanotin ja ilmankierto sekä aina, kun se on mahdollista, jääkaappi, ilmastointi tai muut laitteet. Kylän tai yhteisön tasolla tärkeintä on tavallisesti sähkön toimittaminen terveysasemille ja seuraavaksi tärkeintä sähkön jakelu hallinnollisiin tiloihin, kouluihin ja tarvittaessa veden pumppaukseen. Sähkön saanti tekee mahdolliseksi esimerkiksi sellaisen taloudellisen toiminnan kuin viljan jauhatus, riisin kuoriminen, sahaus, elintarvikkeiden jäähdyttäminen, vaatteiden valmistus tai tietoliikennekeskukset.

Ruoanlaittoon käytettävä energia saadaan edelleen suurimmaksi osaksi polttopuusta tai puuhiilestä. Valmistetut liedet, joilla saadaan polttoainesäästöjä, ja ympäristön kannalta järkevä metsätalous ovat ensiaskelia kohti tehokkaampaa energian käyttöä ja tuotantoa. Nykyaikaisia energiaratkaisuja ruoanlaittoa varten ovat esimerkiksi kohtuuhintaisten ja turvallisten kaasukanistereiden saatavuus tai biokaasun tuotanto lähellä käyttöpaikkaa. (Lähteet: erilaiset hankeasiakirjat ja raportti ”Poor people’s energy outlook 2013”. http://practicalaction.org/ppeo2013-pr)

Kuva 2

Tiedotustaulu hankkeessa ”Integroitujen nykyaikaistan energiapalvelujen saatavuuden parantaminen köyhyyden poistamiseksi” (Matadi, Sihan piiri, Tansania)

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Neljännestä tarkastetuista hankkeista rahoitettiin, vaikka niissä oli havaittu arviointiprosessin yhteydessä merkittäviä suunnittelupuutteita

15

Hankkeiden suunnittelun osalta käytettiin asianmukaisia arviointiperusteita, joilla arvioitiin

i)toiminnallinen elinkelpoisuus (kumppanien valmiudet ja hankkeen toteutukseen käytettävät menetelmät)

ii)kestävyys (sosioekonominen, rahoituksellinen, tekninen ja ekologinen)

iii)kustannustehokkuus (kustannusten ja odotettujen tulosten suhde)

iv)toistettavuus (demonstratiivinen vaikutus eli myöhempien hankkeiden mallina toimiminen).

16

Tarkastetuista hankkeista yhdessätoista arviointi ja molempien arvioijien tekemät analyyttiset huomautukset olivat johdonmukaisia. Viidessä muussa hankkeessa näin ei ollut. Niissä valintaprosessiin vaikuttivat epäjohdonmukaisuudet, joita arviointikomitea ei havainnut:

a)Yhdessä tapauksessa²⁴ ulkopuolisen arvioijan antama korkea pistemäärä ei ollut looginen, kun otetaan huomioon hänen havaitsemansa vakavat suunnittelupuutteet ja hankkeen epäonnistumisen suuri riski²⁵. Koska molempien arvioijien antamat pistemäärät olivat kynnysarvoa korkeampia, hanke valittiin.

b)Muissa neljässä hankkeessa²⁶ ehdotukselle oli tehtävä kolmas arviointi, koska ulkopuoliset arvioijat viittasivat vakaviin suunnittelupuutteisiin, minkä vuoksi hankkeisiin liittyi suuri riski (esimerkiksi hakijan kokemuksen puute, liian kunnianhimoiset tavoitteet, epärealistinen toteutuksen suunnittelu, primaarienergialähteiden kestävyyden vaarantuminen, epäedullinen kustannustehokkuus, liian optimistinen ja/tai epäselvä liiketoimintasuunnitelma). Kolmannessa arvioinnissa, jossa suositeltiin avustuksen myöntämistä, ei kuitenkaan otettu asianmukaisesti huomioon havaittuja riskejä ja asianmukaisten riskienvähentämistoimenpiteiden puuttumista.

17

Näistä viidestä hankkeesta neljässä²⁷ vakavat suunnittelupuutteet olivat pääsyynä hankkeiden epäonnistumiseen (ks. kohta 36).

18

Valintaprosessi käsitti kunkin hankkeen loogisen viitekehyksen asianmukaisuuden arvioinnin²⁸. Hankkeiden tavoitteet olivat SMART-periaatteen mukaisia²⁹, mutta valitut tavoitteiden saavuttamista kuvaavat tulosindikaattorit eivät asianmukaisten toteutettavuustutkimusten puuttumisen vuoksi aina perustuneet todellisen lähtötilanteen määrittelemiseen ja huolellisesti harkittuihin tavoitteisiin.

19

Päätökseen tai lähes päätökseen saatetuista 13 hankkeesta viidessä oli tarpeen muuttaa tulosindikaattoreita merkittävästi, jotta ne voitiin sopeuttaa kentällä vallitsevaan todellisuuteen³⁰, optimoida tekniset vaihtoehdot³¹ tai käsitellä odottamatonta tapahtumaa³² (ks. liite IV). Tämä koski pääasiassa ensimmäisen energia-alan välineen hankkeita. Toisen energia-alan välineen hankkeissa komissio otti tämän kysymyksen huomioon. Toiseen energia-alan välineeseen liittyvässä ensimmäisessä ehdotuspyynnössä suositeltiin toteutettavuustutkimusten tekemistä ennen hakemuksen esittämistä, ja toisessa ehdotuspyynnössä tutkimuksen tekemisestä tehtiin pakollista.

Komissio ei seurannut kaikkia hankkeita asianmukaisesti

20

Tilintarkastustuomioistuin tutki, saiko komissio hankeraporteista riittävästi tietoja seuratakseen niiden edistymistä ja toteuttaakseen tarvittaessa asianmukaiset toimet ajoissa.

Täytäntöönpanokumppaneiden toimittamien raporttien laatu vaihteli

21

Täytäntöönpanokumppaneiden kanssa tehtyjen avustussopimusten määräysten mukaan avustuserät maksetaan EU:n edustuston hyväksyttyä toimintaa ja rahoitusta kuvaavat väli- ja loppuraportit. Raporttien olisi oltava avustussopimuksessa esitettävän mallin mukaisia: niissä olisi lueteltava toteutetut toimet, selitettävä, miksi tiettyjä suunniteltuja toimia ei voitu toteuttaa, kuvailtava esiin tulleita ongelmia ja niiden ratkaisemista yksityiskohtaisesti ja arvioitava saavutettuja tuloksia.

22

Tarkastetuista 16 hankkeesta viidessä raportointi tehtiin oikea-aikaisesti ja se vastasi laadultaan odotuksia. Kaikissa näissä viidessä hankkeessa toteuttajina olivat kokeneet kehitysyhteistyökumppanit³³. Muissa hankkeissa

a)toimintaa kuvaavista raporteista puuttui säännöllisesti tavoitteiden saavuttamisen edistymistä koskevia väliaikatietoja

b)raporteissa oli usein vain vähän tietoja suunnitelluista tai toteutetuista toimista, kun edistys ei ollut tyydyttävää

c)toteutuksen viivästyessä huomattavasti maksupyyntöjä ja niihin liittyviä raportteja toimitettiin harvemmin, jolloin EU:n edustustot saivat vielä vähemmän tietoja.

23

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto teki sopimuksen konsultointiyrityksen kanssa, jotta tämä auttaisi EU:n edustustoja täytäntöönpanokumppaneiden raportoinnin arvioinnissa, tallentaisi tietoja toteuttamisen edistymisestä, kehittäisi jäsennellyn seurantatyökalun energia-alan välinettä varten ja laatisi raportteja energia-alan välineen kokonaistuloksista. Kun konsultointiyritys havaitsi raporttien oikea-aikaisuuteen, laatuun tai täydellisyyteen liittyviä puutteita, yritys ilmoitti asiasta täytäntöönpanokumppanille ja EU:n edustustolle ja esitti tarvittaessa suosituksia toteutuksen helpottamiseksi. Se sai tavallisesti kumppanien raportit arvioitua yhden–viiden kuukauden kuluessa raportin kattaman ajanjakson päättymisestä. Yrityksen toiminnassa oli kuitenkin sopimuksen myöhäisen jatkamisen vuoksi usean kuukauden tauko, joka viivästytti arviointia huomattavasti joissakin tapauksissa (ks. liite V).

24

Edellä mainittu yhden elimen suorittama vakioitu arviointi oli hyödyllinen, sillä se yhtenäisti ja paransi täytäntöönpanokumppanien raportointia jonkin verran. Konsultointiyrityksellä ei kuitenkaan ollut valtaa panna suosituksia täytäntöön eikä sen sopimuksessa varauduttu paikan päällä tapahtuvan täytäntöönpanokumppanien toimittamien tietojen tarkistamisen edellyttämään resurssien käyttöön. Tiedot voitiin tarkistaa vasta, kun käytettävissä oli muita tietolähteitä³⁴.

25

Tarkastettujen hankkeiden talousarvioissa oli varauduttu pakollisiin väli- ja loppuarviointeihin, jotka täytäntöönpanokumppanit järjestäisivät ja antaisivat ulkopuolisten konsulttien tehtäväksi. Väliarvioinneista tehtiin vain puolet. Tarkastetuista yhdestätoista ensimmäisen energia-alan välineen hankkeesta viidelle ei ollut tehty väliarviointia, vaikka ne oli aloitettu vuonna 2008 ja oli määrä saattaa päätökseen noin vuosi tarkastusajankohdan jälkeen³⁵. Toisen energia-alan välineen hankkeista yksi³⁶ oli ollut käynnissä noin kolme vuotta ja sen suunniteltiin päättyvän alle vuoden kuluessa, mutta sillekään ei ollut tehty väliarviointia (ks. liite V).

Joidenkin sellaisten hankkeiden tapauksessa, joiden toteuttamisessa oli vakavia vaikeuksia, komissio ei toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä ajoissa

26

Hankkeiden raportointiin liittyviä puutteita korostettiin helmikuussa 2012 julkaistussa kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston järjestämän ensimmäisen tarjouspyynnön väliarviointia koskevassa kertomuksessa³⁷. Komissio ei seurannut tämän havainnon perusteella toteutettavia jatkotoimia eli ei määritellyt suunniteltuja korjaavia toimia, niiden aikataulua ja vastuunjakoa³⁸.

27

Jos täytäntöönpanokumppanit eivät täytä raportointivelvoitteitaan, kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosastolla on sopimusten mukaan valtuudet pyytää milloin tahansa lisätietoja, jotka on toimitettava kuukauden kuluessa, irtisanoa sopimus ja periä takaisin jo maksetut erät, joita ei ole perusteltu. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto ei ole käyttänyt näitä valtuuksiaan tarkoituksenmukaisesti.

28

Tarkastetuissa kolmessa EU:n edustustossa oli hyvin vähän näyttöä siitä, että ohjelmapäälliköt olisivat käyneet säännöllisesti tutustumassa hankkeisiin paikan päällä, vaikka EU:n edustustot tiesivät hankkeiden vakavista vaikeuksista, kuten molempien epäonnistuneiden ensimmäisen energia-alan välineen hankkeiden tapauksessa³⁹. Syyksi esitettiin resurssien asettamat rajoitukset ja se, että kumppanimaiden EKR:n yhteistyöstrategiaan liittyvät ohjelmat asetettiin etusijalle energia-alan välineen hankkeisiin nähden⁴⁰.

29

Niissä hankkeissa, joihin edustuston henkilökunta tekee harvoin käyntejä tai joissa esiintyy vaikeuksia, EU:n edustustojen ohjelmapäälliköt voivat pyytää kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston suunnittelemaa tulosperusteiseen seurantaan liittyvää käyntiä. Tarkastetuista 16 hankkeesta kymmeneen kohdistui vähintään yksi tulosperusteiseen seurantaan liittyvä käynti⁴¹ (ks. liite V). Tätä mahdollisuutta ei kuitenkaan hyödynnetty riittävästi hankkeissa, joiden toteuttamisessa oli vakavia ja tiedossa olevia vaikeuksia:

a)Hankkeeseen 5 (Up-scaling), joka alkoi tammikuussa 2008, tehtiin vain yksi tulosperusteiseen seurantaan liittyvä käynti kesäkuussa 2013. Raportissa korostettiin kaoottista tilannetta, mutta oli liian myöhäistä toteuttaa korjaavia toimenpiteitä.

b)Hankkeeseen 6 (Bioenergelec), joka alkoi huhtikuussa 2008, ei tehty koskaan tulosperusteiseen seurantaan liittyvää käyntiä, vaikka toteutus viivästyi huomattavasti⁴² ja saavutetut tulokset olivat heikkoja.

30

Jos komissio katsoo, ettei sopimusta voida enää toteuttaa tehokkaasti tai asianmukaisesti, komissio voi pyrkiä ratkaisemaan asian yhdessä täytäntöönpanokumppanin kanssa ja irtisanoa sopimuksen, jos asiaa ei pystytä ratkaisemaan. Komissio ei tehnyt näin, vaikka vuoden 2010 keskivaiheilla oli selvää, ettei kumpaakaan kohdassa 29 mainituista hankkeista voitu enää toteuttaa suunnitellusti:

a)Hankkeessa 5 (Up-scaling) yksi vaihtoehto olisi voinut olla vähentää hankkeen maantieteellistä laajuutta ja kohteena olevien kylien määrää merkittävästi ja harkita uudelleen purgheran viljelyohjelman jatkamista⁴³.

b)Hankkeessa 6 (Bioenergelec) hankesuunnitelmaa olisi voitu arvioida uudelleen sen perusteella, että myös Madagaskarissa saman kumppanin aiemmin toteuttamassa samanlaisessa hankkeessa oli saatu heikkoja tuloksia⁴⁴.

31

Toisen energia-alan välineen hanketta 16 (Wood and charcoal) toteuttaa parhaillaan yksityinen metsäyhtiö useissa maissa. Hanke käynnistyi maaliskuussa 2012. Kun suunniteltuun päättymisajankohtaan (heinäkuu 2015) oli alle vuosi, puuhiiltä koskevassa innovatiivisessa osassa⁴⁵ ei ollut edistytty ollenkaan ja oli epätodennäköistä, että osa toteutuisi. Kyseisten maiden EU:n edustustot eivät olleet pyrkineet selvittämään hankkeen epäonnistumisen syitä eivätkä olleet toteuttaneet mitään toimia tilanteen korjaamiseksi. Koska puuhiiltä koskeva innovatiivinen osa oli ollut peruste sille, että hankkeelle voitiin myöntää rahoitusta energia-alan välineestä, puuhiiltä koskevan osan toteuttamatta jättäminen tarkoittaa, että komissio saattaa pystyä perimään osan rahoituksesta takaisin.

Suurin osa tarkastetuista hankkeista onnistui, ja niillä oli hyvät kestävyysnäkymät

32

Tilintarkastustuomioistuin tutki, saavutettiinko hankkeissa tavoitellut tulokset suunnitellusti ja olivatko tulokset kestäviä.

Neljänneksessä tarkastetuista hankkeista suurin osa odotetuista tuloksista jäi saavuttamatta

33

Hanke-ehdotuksissa ilmoitetuissa ja avustussopimuksessa myöhemmin määritellyissä täytäntöönpanokausissa aliarvioitiin yleensä hankkeiden toteuttamiseen tarvittava aika⁴⁶. Tarkastetuista yhdestätoista ensimmäisen energia-alan välineen hankkeesta yhdeksää oli jatkettava, ja niistä kahdessa tarvittiin aikaa yli kaksinkertainen määrä alun perin suunniteltuun verrattuna (ks. liite IV).

34

Tarkastetuista 16 hankkeesta 12 onnistui: viidessä oli ylitetty alkuperäiset tavoitteet tai niiden ylittäminen oli todennäköistä, kahdessa oli saavutettu asetetut tavoitteet tai niiden saavuttaminen oli todennäköistä, ja viidessä tavoitteiden saavuttaminen oli epätodennäköistä, mutta tulokset olivat silti kohtuullisia⁴⁷ (ks. liite IV ja liite VI, sarake ”Tulokset”, hankkeet, joiden arvosana on A tai B). Laatikossa 4 esitetään kaksi esimerkkiä onnistuneista hankkeista.

Laatikko 4

Esimerkkejä onnistuneista hankkeista

Hanke 4 (Biogas) – Keniassa toteutetussa hankkeessa pyrittiin ottamaan talteen metaania lietelannan mädättämöistä pienillä maatiloilla, joilla oli kolmesta kymmeneen lehmää. Biokaasu käytetään polttoaineena tilanomistajan kotitaloudessa ruoanlaittoon. Näin voidaan säästää polttopuuta tai puuhiiltä, vähentää huomattavasti sisäilman saastumista ja parantaa lietelannan lannoitusominaisuuksia. Hankkeeseen osallistui mikroinstituutioita ja julkisia hankkeen edistäjiä, jotta voitiin varmistaa sen toistettavuus. Hankkeessa pystyttiin asentamaan yhteensä 765 mädättämöä viidessä Kenian maakunnassa (kun tavoitteena oli 460).

Hanke 14 (Small-scale solar) – Hankkeen tavoitteena oli tarjota kestävän pienimuotoisesti tuotetun aurinkoenergian käyttömahdollisuus noin 18 000 ihmiselle (tai 4 000 perheelle) kahdella maaseutualueella Mosambikissa. Aurinkoenergialla ladattavilla lyhdyillä korvataan puun tai paloöljyn käyttö valaistuksessa. Lyhtyjä on saatavissa kohtuullista päivämaksua vastaan pienistä yrityksistä (latausasemilta), joita hoitavat hankkeessa erityiskoulutusta saaneet paikalliset yrittäjät. Latausasemia on asennettu 41 kaikkiaan 25 kylään ja 14 760 ihmisellä (eli 82 prosentilla tavoitteesta) on käytettävissään taloudellinen ja puhtaaseen energiateknologiaan perustuva valaistus. Puolet yrittäjistä on naisia. Aurinkoenergialla toimivia latausasemia käytetään myös matkapuhelinten ja muiden pienten laitteiden, kuten radioiden ja hiusleikkurien, lataamiseen.

35

Maaseudun sähköistämishankkeet, jotka sisältävät energiapalvelujen toimittamisen kotitalouksille ja paikallisille julkisille rakennuksille (liittämällä ne miniverkkoon kylissä tai käyttämällä itsenäisiä aurinkoenergiayksiköitä haja-asutusalueilla), vaikuttivat hyvin myönteisesti parantaen maaseutuyhteisöjen jokapäiväistä elämää, vaikka odotettua uutta taloudellisesta toimintaa olisikin syntynyt hitaasti. Lisäpalvelut ja -mukavuudet esimerkiksi kannustivat keskeisiä päteviä henkilöitä, kuten opettajia, lääkäreitä ja tuomareita, ottamaan vastaan työpaikan syrjäisiltä alueilta. Tämä taas esimerkiksi parantaa julkisten palvelujen saatavuutta ja luo välillisiä työpaikkoja, mikä on tärkeää köyhyyden vähentämisen edistämisen kannalta⁴⁸.

Kuvat 3 ja 4

Sähköverkon laajentaminen muun muassa Kamilambon klinikalle, maaseudun sähköistämisen infrastruktuuria ja pienimuotoista energiantuotantoa koskevat hankkeet (Mumbwan piiri, Sambia)

Matalajännitteistä muuntajaa asennetaan jakeluverkkoon Sahasinakan kylässä, rHYviere-hanke (Fianarantsoan maakunta, Madagaskar)

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

36

Neljässä hankkeessa suurin osa odotetuista tuloksista jäi kuitenkin saavuttamatta, pääasiassa suunnittelupuutteiden ja komission hankkeiden toteuttamisen aikana suorittaman riittämättömän seurannan vuoksi (ks. liite VI, sarake ”Tulokset”, hankkeet, joiden arvosana on D):

a)Viisi vuotta kestäneen toteuttamisen aikana hankkeessa 5 (Up-scaling) onnistuttiin saamaan vain 11 kylää suunnitellusta 120 kylästä nykyaikaisten energiapalvelujen piiriin⁴⁹. Osa ostetuista laitteista jäi käyttämättä ja oli vanhentumassa.

b)Hankkeessa 6 (Bioenergelec) oli tarkoitus käyttää biomassaa sähkön tuottamiseen polttamalla pääasiassa puuta kattilassa, joka on liitetty generaattoria käyttävään höyrykoneeseen. Monet hankkeen valintavaiheessa tunnistetuista merkittävistä riskeistä toteutuivat⁵⁰. Metsän tuhoutuminen yhdellä valituista viidestä kohdealueesta syklonin vuoksi oli toteutunut suuri riski, jota ei ollut tunnistettu. Kuusi vuotta hankkeen käynnistymisen jälkeen vain yksi asennus oli valmistunut ja sekin toimi vain satunnaisesti⁵¹. Viiden yksikön asentamisen suunnitteleminen ennen vakuuttavan palautteen saamista pilottihankkeesta oli hyvin hätiköityä⁵².

c)Hankkeessa 13 (Nice Roll-out) pyrittiin laajentamaan Gambiassa jo toiminnassa oleva aurinkoenergialla toimiva internetkeskus 50 paikkakunnalle Sambiaan ja Tansaniaan. Hanke oli keskeytettävä täytäntöönpanokumppanin likvidaation vuoksi vuonna 2013. Yksityisen sektorin osallistumisen käsittävää liiketoimintamallia pidettiin huomattavana riskinä hankkeen arviointivaiheessa.

d)Hankkeessa 16 (Wood and charcoal) tavoitteena oli kestävä puun ja puuhiilen tuotanto maaseutualueilla. Täytäntöönpanokumppani oli kiinnostuneempi kannattavasta puuteollisuudesta kuin puuhiiltä koskevasta innovatiivisesta osasta, jonka perusteella hankkeelle voitiin myöntää rahoitusta energia-alan välineestä.

Lähes kaikilla tarkastetuilla onnistuneilla hankkeilla oli hyvät kestävyysnäkymät

37

Tarkastetuista onnistuneista 12 hankkeesta yhdessä tilanne oli kestävyyden kannalta huolestuttava hankkeen teknisen monimutkaisuuden ja paikallisten valmiuksien puutteellisuuden vuoksi. Vaarana oli tekninen epäonnistuminen lyhyellä–keskipitkällä aikavälillä⁵³. Muut 11 hanketta olivat todennäköisesti kestäviä, jos tarvittavat suunnitellut toimenpiteet toteutettaisiin suunnitellusti ja toimintaympäristö ei heikkenisi liikaa⁵⁴ (ks. liite VI, sarake ”Kestävyys”, hankkeet, joiden arvosana on B).

38

Niillä hankkeilla, jotka käsittävät hajautetun sähköntuotantoyksikön ja verkkojakelun⁵⁵, kestävyyden edellytyksenä ovat asianmukainen toiminnan hallinnointi (sähkön tuotanto ja myynti) ja säännöllinen tekninen kunnossapito⁵⁶. Kaikissa hankkeissa järjestettiin koulutusta tulevien toimijoiden hallinnointivalmiuksien ja teknisten valmiuksien kehittämiseksi. Kun otetaan huomioon paikalliset valmiudet, ajoittainen koulutus on kuitenkin edelleen tarpeen hankkeen päättymisen jälkeen, jotta voidaan varmistaa tuotantoyksiköiden paras mahdollinen toiminta⁵⁷.

Kuvat 5 ja 6

Aurinkosähköyksikkö koulun katolla ja käyttöohjeet, hanke ”energiapalvelujen saatavuuden parantaminen” (Kalomon piiri, Sambia)

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

39

Joissakin hankkeissa myös lisättiin tietoisuutta ympäristökysymyksistä (ks. laatikossa 5 oleva esimerkki) ja järjestettiin koulutusta sähköistymisen myötä mahdollisiksi tulleiden mikroyritysten perustamista varten.

40

Tuotantoyksiköillä, jotka toimittavat sähköä vain yhdelle asiakkaalle (liitetty kantaverkkoon, jonka toiminnasta vastaa tavallisesti puolijulkinen elin), asiakkaan maksuhäiriöt voivat vaarantaa hankkeen kestävyyden⁵⁸. Tämä riski on yleisesti tunnettu, ja kansallisten energiapolitiikkojen uudistuksissa pyritään vähitellen varmistamaan parempien käytäntöjen soveltaminen ja tekemään kansallisesta sähköverkosta vastaavista toimijoista vakavaraisempia ja kyvykkäämpiä maksamaan toimittajilleen⁵⁹.

Laatikko 5

Primaarienergialähteiden suojelu on kestävyyden kannalta keskeistä

Hanke 7 (rHYviere) – Hankkeen tavoitteena oli rakentaa pieniä vesivoimaan perustuvia sähköntuotantoyksiköitä Madagaskarin vuoristoalueelle. Vuoristoalueiden virtojen kestävyys edellyttää luonnollisen kasviston ja maatalouden järkevää hoitoa valuma-alueella, jotta sadevesi voi jatkuvasti imeytyä pohjamaahan. Hankkeeseen sisältyi primaarienergialähteiden (virtojen) suojelemiseksi tärkeitä koulutus- ja tiedotusosia ja hyödyllinen ympäristöohjelma, johon viranomaiset osallistuivat. Ohjelma käsittää valuma-alueella asuville talonpojille myönnettäviä tukia, jotta heidän viljelymenetelmiään voidaan mukauttaa kasviston suojelemiseksi, erityisesti kaskeamisesta ja puuhiilen tuotantoon tarvittavasta metsänhakkuusta aiheutuvan metsäkadon välttämiseksi. Paikallisille talonpojille myönnettäviin tukiin tarvittavat pitkäaikaiset varat hankittiin perimällä erityinen vero (2,5 prosenttia) vesivoimalla tuotetusta ja laaksossa olevaan kaupunkiin myydystä sähköstä.

21Energia-alan välineeseen liittyvien ehdotuspyyntöjen yhteydessä arviointikomitea koostuu komission (kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto, ympäristöasioiden pääosasto, tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto, energian pääosasto) ja AKT-sihteeristön edustajista.

22Kun hankkeeseen sisältyy toimia useammassa kuin yhdessä maassa, ulkopuolinen konsultti ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston kyseisen alueellisen yksikön edustaja arvioivat hankkeen.

23Kahdeksassa maassa energia valittiin myös 11. EKR:n yhteistyöstrategian painopistealaksi.

24Hanke 5 (Up-scaling).

25Esimerkiksi liian kunnianhimoinen hanke, erittäin optimistiset olettamukset ja liiketoimintasuunnitelmat, käynnissä oleva pilottihanke ei ollut osoittautunut soveltuvaksi.

26Hankkeet 2 (Best Ray), 6 (Bioenergelec), 13 (Nice Roll-out) ja 16 (Wood and charcoal).

27Hankkeet 5 (Up-scaling), 6 (Bioenergelec), 13 (Nice Roll-out) ja 16 (Wood and charcoal). Ks. liite VI, sarake ”Suunnittelu”, hankkeet, joiden arvosana on C tai D.

28Siinä esitetään hankkeella käsiteltävien sosioekonomisten tarpeiden sekä hankkeen tavoitteiden, panosten, toimien ja tulosten välinen suhde.

29Täsmälliset, mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet (Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Time-bound).

30Hankkeessa 5 (Up-scaling) todettiin, että käytettävissä olevat resurssit eivät vastanneet kohdepaikkojen maantieteellistä jakautumista ja lukumäärää. Hankkeessa 15 (Boreale) todettiin, että tuulivoimayksiköiden kustannukset ja tekninen monimutkaisuus eivät vastanneet paikallisia valmiuksia ja yhdessä kylässä (kahdeksasta) ei ollut riittävästi asukkaita, jotta hanke olisi ollut kestävä.

31Hankkeessa 8 (Sahambano) topografinen tutkimus osoitti, että käytettävissä oleva vesivoiman määrä olikin 700 kW suunnitellun 460 kW:n sijaan. Hankkeessa 7 (rHYviere), asennettu vesivoima hankkeen kolmella kohdealueella oli 890 kW suunnitellun 600 kW:n sijaan.

32Hankkeessa 6 (Bioenergelec) yhden kohdealueen (viidestä suunnitellusta) metsävarat tuhoutuivat syklonin vuoksi ennen sähköntuotantoyksikön rakentamista.

33Hankkeet 2 (Best-Ray), 4 (Biogas), 7 (rHYviere), 9 (Resouth) ja 15 (Boreale).

34EU:n edustuston ohjelmapäällikön laatimat raportit paikan päälle tehdyistä käynneistä, tulosperusteiseen seurantaan liittyvät kertomukset ja ulkopuoliset arvioinnit.

35Hankkeen 6 (Bioenergelec) väliarviointi tehtiin maaliskuussa 2013 eli viisi vuotta sen jälkeen, kun hankkeen alun perin kolmivuotinen täytäntöönpanokausi oli alkanut.

36Hanke 16 (Wood and charcoal).

37Yhdeksännestä EKR:sta rahoitettavaan energia-alan välineeseen liittyvän ensimmäisen tarjouspyynnön väliarviointi.

38Tämä ongelma ei koske vain tätä arviointia. Kuten erityiskertomuksessa nro 18/2014 ”EuropeAidin arviointijärjestelmä ja tulospainotteinen seurantajärjestelmä” todetaan, arviointien havaintojen seurannassa on puutteita (kohdat 56–60).

39Hankkeen 5 (Up-scaling) täytäntöönpanokausi pidennettiin 78 kuukauteen ja hankkeen 6 (Bioenergelec) 81 kuukauteen (ks. liite V). Hankkeesta 6 (Bioenergelec) ei voitu esittää dokumentoitua käyntiä tilintarkastustuomioistuimen tarkasteltavaksi.

40Paikan päälle hankekohteisiin tehtyjen käyntien riittämätön määrä ei koske pelkästään energia-alan välineen hankkeita. Kuten kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston toimintakertomuksessa vuodelta 2014 todetaan, EuropeAid ei saavuttanut tavoitettaan, jonka mukaan vähintään 80 prosenttiin käynnissä olevista hankkeista ja sopimuksista tehtäisiin käynti (s. 112 ja liite 10, s. 297-299). Vuonna 2014 kokonaistulos oli 69 prosenttia eli pienempi kuin vuonna 2013 saavutettu 72 prosenttia. Yhtenä syynä mainitaan henkilöstön supistaminen.

41Kolmeen hankkeeseen kohdistui kaksi tulosperusteiseen seurantaan liittyvää käyntiä.

42Alun perin 36-kuukautiseksi suunniteltu täytäntöönpanokausi pidennettiin 81-kuukautiseksi.

43Purghera on kasvi, jonka öljyä sisältävistä siemenistä valmistetaan biodieseliä.

44Kaksi vuotta aiemmin aloitettu hanke ei tuottanut tyydyttäviä tuloksia, erityisesti epäluotettavien koneiden vuoksi, jotka olivat samanlaisia kuin hankkeessa 6 (Bioenergelec) käytetyt koneet.

45Teollisuusuunien käyttö heikkotuottoisten käsin valmistettujen uunien sijaan.

46Esimerkiksi toteutettavuustutkimukset, rakennuslupahakemukset ja hankintaprosessit (ks. myös kohta 19).

47Tulokset ovat yli 75 prosenttia tavoitearvoista tai hankkeen toteutuksen päätyttyä havaittiin myönteistä kehitystä (esimerkiksi sähköverkkoon liitettyjen kotitalouksien määrä nousemassa vähitellen).

48Esimerkiksi hankkeet 2 (Best Ray), 3 (Majaua), 7 (rHYviere), 10 (Rural electrification) ja 12 (Green energy).

49Esimerkiksi pitkäkestoiset hankintaprosessit, logistiset rajoitteet, kysynnän luominen muiden teknologioiden kanssa käytävän kilpailun vuoksi ja tehoton purgheran viljely. Hankkeeseen vaikuttaa lisäksi kumppanin ja toimittajan välinen oikeuskiista. Toimittaja ei täyttänyt sitoumustaan, mutta kieltäytyy maksamasta varoja takaisin.

50Hanke kärsi myös laitetoimittajan ja maaseudun sähköistämisestä vastaavan kansallisen viraston (joka oli hankkeessa kumppanina) välisestä riitaisesta tilanteesta.

51Brasilialaista alkuperää olevat koneet ovat pikemminkin prototyyppi, joka on yhä hyvin riippuvainen valmistajastaan.

52Ehdotuksessa suunniteltiin kuuden yksikön asentamista, avustussopimuksessa yksikköjen määrä vähennettiin viiteen.

53Hankkeen 9 (Resouth) arvosana on C tuuliturbiinia koskevan osan monimutkaisuuden sekä erittäin syrjäisen sijainnin vuoksi.

54Ulkoiset tekijät, jotka voivat vaikuttaa hankkeisiin suoraan tai välillisesti, kuten sosioekonomiset olosuhteet, turvallisuustilanne, alakohtaisen politiikan huomattava muutos tai ympäristön pilaantuminen.

55Hankkeet 1 (Mwenga), 3 (Majaua), 7 (rHYviere), 8 (Sahambano), 9 (Resouth), 10 (Rural electrification) ja 15 (Boreale).

56Joissakin tapauksissa on tarpeen kiinnittää erityistä huomiota esimerkiksi puutteisiin rakennetun infrastruktuurin ja asennettujen laitteiden laadussa.

57Vakiintuneet täytäntöönpanokumppanit ovat joskus antaneet tukea omalla kustannuksellaan sopimuksensa päättymisen jälkeen, kuten hankkeessa 9 (Resouth).

58Hankkeet 7 (rHYviere, yksi kohde kolmesta) ja 8 (Sahambano).

59Esimerkiksi Tansaniassa ja Madagaskarissa Maailmanpankki tukee laajoja ohjelmia, joilla uudistetaan energia-alaa.

Päätelmät ja suositukset

41

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komissio onnistui useimmiten energiaalan välineen käytössä, mutta olisi voinut käyttää välinettä tehokkaammin parantaakseen uusiutuvan energian saatavuutta köyhien keskuudessa Itä-Afrikassa.

42

Komissio myönsi energia-alan välineestä uusiutuvan energian tukea hyvin priorisoiduille hankkeille. Ehdotuspyynnöissä sovelletuilla asianmukaisilla perusteilla varmistettiin, että hankkeet olivat energia-alan välineen ensisijaisten tavoitteiden mukaisia. Tarkastetuista hankkeista neljännekselle myönnettiin kuitenkin avustusta valintaprosessin yhteydessä havaituista vakavista suunnittelupuutteista huolimatta. Näille hankkeille annettujen pistemäärien ja arvioijien analyyttisten huomautusten välinen epäjohdonmukaisuus viittaa siihen, että valintaprosessi ei ollut riittävän huolellinen (ks. kohdat 12–19).

Suositus 1
Hankkeiden huolellisempi valitseminen

Valintavaiheessa ehdotuspyyntöjä käyttäessään komission olisi arvioitava paremmin

i)suunniteltujen toimien ja lieventämistoimenpiteiden suunnitteluun liittyvät riskit

ii)kumppanimaan valmiudet hankkeiden täytäntöönpanosuunnitelmien osalta.

43

Komissio ei seurannut kaikkia hankkeita asianmukaisesti. Täytäntöönpanokumppaneiden toimittamien raporttien laatu vaihteli, ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston raporttien parantamiseksi palkkaaman konsultin tuella oli myönteinen mutta vähäinen vaikutus. Joidenkin sellaisten hankkeiden tapauksessa, joiden toteuttamisessa oli vakavia vaikeuksia, komissio ei toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä ajoissa:

a)Komissio ei pyrkinyt valvomaan, että avustussopimuksissa noudatetaan määriteltyjä raportointivelvoitteita.

b)Komissio ei hyödyntänyt riittävästi EU:n edustustojen ohjelmapäälliköiden paikan päälle hankekohteisiin tekemiä käyntejä eikä tulosperusteisen seurantajärjestelmän mukaisia arviointeja täydentääkseen täytäntöönpanokumppaneilta saatuja tietoja erityisesti silloin, kun hankkeissa tiedettiin olevan vakavia ongelmia.

c)Vaikka komissio tiesi, ettei joitakin tarkastetuista hankkeita todennäköisesti toteutettaisi suunnitellusti, se ei pyrkinyt ratkaisemaan asiaa yhdessä täytäntöönpanokumppaneiden kanssa tai lopettamaan hankkeita (ks. kohdat 20–31).

Suositus 2
Hankkeiden seurannan vahvistaminen

Komission olisi

i)valvottava tiiviisti avustussopimusten määräysten noudattamista toiminta- ja rahoitusraporttien ja arviointien aikataulujen ja laadun osalta

ii)keskeytettävä avustuserien maksaminen ja pyydettävä täytäntöönpanokumppaneita toimittamaan tarvittavat tiedot, jos määräyksiä ei noudateta

iii)lisättävä herkkien hankkeiden tapauksessa ohjelmapäälliköiden paikan päälle tekemiä käyntejä ja tulosperusteiseen seurantaan liittyviä käyntejä käyttäen riskiperusteista lähestymistapaa

iv)pyrittävä sopimaan ratkaisusta täytäntöönpanokumppanin kanssa, kun hankkeiden toteuttaminen suunnitellusti on epätodennäköistä

v)sovellettava rationaalista irtaantumisstrategiaa sopimuksen irtisanomiseksi, kun asiaa ei pystytä ratkaisemaan.

44

Suurin osa tarkastetuista hankkeista onnistui ja on todennäköisesti kestäviä, jos tarvittavat suunnitellut toimenpiteet toteutetaan ja toimintaympäristö ei heikkene liikaa. Vaikka uutta taloudellista toimintaa syntyi hitaasti maaseutualueilla sähköistämisen jälkeen, ihmisten elämänlaatu oli paranemassa merkittävästi, erityisesti lisääntyneiden julkisten palvelujen saatavuuden ansiosta. Tarkastetuista hankkeista neljänneksessä valtaosa odotetuista tuloksista jäi saavuttamatta. Syynä olivat pääasiassa sekä suunnittelupuutteet, joita ei pyritty korjaamaan, että komission toteuttaman seurannan riittämättömyys (ks. kohdat 32–40).

Suositus 3
Hankkeiden kestävyysnäkymien parantaminen

Monimutkaisten hankkeiden, erityisesti infrastruktuuri-investointeja sisältävien hankkeiden, päättyessä komission olisi

i)vaadittava, että täytäntöönpanokumppanit esittävät loppuraportissaan arvion mahdollisesta toimijoiden teknisen tuen jatkamisen tarpeesta

ii)harkittava mahdollisuutta myöntää tätä varten rahoitusta, esimerkiksi avustussopimusta muuttamalla.

Tilintarkastustuomioistuimen III jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Karel PINXTENin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 6. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
presidentti

Liitteet

Liite I

Tarkastetut hankkeet

Liite II

Arviointimenetelmä

Tarkastuksessa arvioitiin suunnittelua, tuloksia ja mahdollista kestävyyttä komission tulosperusteiseen seurantajärjestelmään (ROM) perustuvan menetelmän avulla. Sovelletut kriteerit olivat seuraavat:

Suunnittelu

A
Hankkeen toiminta-ajatus (myös valittu teknologia) on realistinen ja relevantti toimintaympäristössä. Riskit ja paikalliset rajoitteet on yksilöity hyvin, ja toteutettavat lieventämistoimenpiteet kuvailtu tyhjentävästi. Selkeä ja hyvin jäsennelty looginen viitekehys, SMART-periaatteen mukaiset tavoitteet (toteutettavuustutkimuksen jälkeen tarvittava mahdollinen lähtötilanteen arvojen ja tavoitearvojen säätäminen ei vaikuta arvosanaan), ehdotetut tulosindikaattorit ovat riittävät.

B
Toimintalogiikka on asianmukainen. Toiminta-ajatukseen tai valittuun teknologiaan liittyviä puutteita/huolenaiheita on havaittavissa, riskien ja rajoitteiden luettelo ei ole tyhjentävä ja/tai lieventämistoimenpiteet eivät ole täysin vakuuttavia. Tavoitteisiin ja/tai indikaattoreihin on tehtävä muutoksia.

C
Toimintalogiikassa on ongelmia, jotka saattavat vaikuttaa odotettuihin tuloksiin huomattavasti, edellä lueteltuihin tekijöihin liittyviä kysymyksiä/ongelmia on havaittavissa.

D
Toimintalogiikka on virheellinen ja vähentää hankkeen onnistumismahdollisuuksia huomattavasti, tai merkittävät kysymykset/ongelmat vaarantavat hankkeen.

Tulokset

A
Kaikki tulokset on saavutettu tai tullaan hyvin todennäköisesti saavuttamaan laadukkaasti, mikä edistää tavoitteiden saavuttamista suunnitelmien mukaisesti, toimet on pantu täytäntöön aikataulussa ja niitä seurataan säännöllisesti (viivästyksiä ei ole havaittavissa tai ne ovat pieniä ja loogisesti selitettävissä).

B
Tulokset on saavutettu tai tullaan hyvin todennäköisesti saavuttamaan suunnitelmien mukaisesti, mutta parannukset ovat tarpeen laadun, odotetun määrän toteutumisen tai ajoituksen osalta. Viivästykset eivät kuitenkaan haittaa tulosten saavuttamista.

C
Joitakin tuloksia ei ole saavutettu tai ei tulla saavuttamaan ajoissa, odotetun määrän mukaisesti tai laadukkaasti. Korjaavat toimenpiteet ovat tarpeen. Toiminta on viivästynyt tai poikkeaa jossakin määrin toimintalogiikasta ja suunnitelmista.

D
Tulosten laadussa ja saavuttamisessa on tai tulee todennäköisesti olemaan vakavia puutteita. Mittavat mukautukset ovat tarpeen, jotta edes keskeisten tulosten saavuttaminen kyetään varmistamaan. Viivästykset ovat vakavia, ja toiminta poikkeaa perustavanlaatuisesti toimintalogiikasta ja suunnitelmista. On mahdollisesti tarpeen laatia irtaantumisstrategia, jotta lisäongelmia voidaan rajoittaa.

Kestävyys

A
Tulokset tulevat olemaan kestäviä pitkällä aikavälillä, ja toistomahdollisuus varmistetaan hankkeen tai muiden toimien avulla kehitetyllä suotuisalla toimintaympäristöllä ja/tai liitännäistoimilla.

B
Tulokset (tai useimmat niistä) tulevat hyvin todennäköisesti olemaan kestäviä pitkällä aikavälillä, jos suunnitellut tarvittavat toimenpiteet toteutetaan suunnitelmien mukaisesti ja/tai toimintaympäristö ei heikkene liikaa.

C
Tulokset (tai useimmat niistä) eivät tule todennäköisesti olemaan kestäviä keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä, jos suunniteltuja tarvittavia toimenpiteitä ei vahvisteta tai täydennetä asianmukaisesti, erityisesti jos toimintaympäristö pyrkii heikkenemään.

D
Tulokset (tai useimmat niistä) eivät tule hyvin todennäköisesti olemaan kestäviä keskipitkällä aikavälillä riippumatta siitä, mitä toimia nykyisessä toimintaympäristössä toteutettaisiin.

Liite III

EUEI-PDF:n hankkeet ja 11. EKR:n painopistealat maittain

Liite IV

Tarkastettujen hankkeiden täytäntöönpanokaudet, tavoitteet ja saavutukset

Liite V

Tarkastettujen hankkeiden seuranta

Liite VI

Tarkastettujen hankkeiden arviointi

Komission vastaus

Tiivistelmä

III

Komissio suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen. Energia-alan välineen perustaminen antoi komissiolle mahdollisuuden puuttua ensi kertaa energian saatavuuteen kehitysyhteistyön puitteissa ottaen huomioon kehitysmaiden valtavat tarpeet (48 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa)¹. Komissio on käyttänyt energia-alan välinettä tehokkaasti, ja kuten tilintarkastustuomioistuimen kertomus osoittaa, useimmat tarkastetut hankkeet ovat onnistuneet, ja niillä on hyvät kestävyysnäkymät. Tämä on merkittävä saavutus, kun otetaan huomioon se vaikea toimintaympäristö, jossa kehitysyhteistyötä harjoitetaan. Tarkastetuista hankkeista vain neljänneksessä ei saavutettu odotettuja tuloksia. Tämä johtui jossain määrin epäedullisista olosuhteista, jotka muodostivat haasteen hankkeiden alkuperäiselle suunnittelulle ja tekivät suunnitellusta riskien vähentämisestä tehotonta. Komissio on myös tietoinen siitä, että erityisesti hankkeiden seurannassa paikan päällä on jonkin verran parantamisen varaa. Komissio on jo toteuttanut joitakin toimenpiteitä ja aikoo suorittaa tilintarkastustuomioistuimen suosittamia lisäparannuksia.

IV

Komissio sovelsi ehdotuspyyntöjä koskevia sääntöjä ja menettelyjä johdonmukaisesti ja tiukasti ja myönsi tukea hyvin priorisoiduille hankkeille.

Oli itse asiassa odotettua, että energia-alan välineen ehdotuksissa, joilla edistettiin innovatiivisia ratkaisuja kestävien ja kohtuuhintaisten energiapalvelujen toimittamiseksi köyhille, oli riskejä ja heikkouksia.

Toimivaltainen arviointikomitea otti tällaiset arvioiduissa ehdotuksissa havaitut riskit ja heikkoudet asianmukaisesti huomioon tarkastellessaan hakijoiden ehdottamia riskienvähentämistoimenpiteitä ennen kuin se antoi ehdotusten järjestyksen määräävät lopulliset pisteet johdonmukaisesti ja objektiivisesti ehdotuspyyntöohjeissa asetettujen perusteiden, tavoitteiden ja prioriteettien perusteella.

V

Komissio seurasi hankkeita käyttäen erilaisia saatavilla olleita välineitä ja keinoja, myös perustamalla pysyvän seurantarakenteen.

Yleisesti ottaen komissio on varmistanut tiiviin seurannan kriittisimmissä täytäntöönpanovaiheissa ja helpottanut ratkaisujen tekemistä ja korjaavien toimenpiteiden toteuttamista mahdollisuuksien mukaan voimassa olevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Joissain erityistapauksissa paikan päällä suoritettavaa seurantaa olisi voitu tehostaa.

VI

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista hankkeista 75 prosenttia on jo tuottanut odotetut tai jopa odotukset ylittävät tulokset. Tietyt hankkeet eivät vielä ole tuottaneet valtaosaa niistä odotetuista tuloksista. Tämä johtuu lähinnä edunsaajien valmiuksiin liittyvistä ongelmista tai epäedullisista olosuhteista, jotka muodostivat haasteen hankkeiden alkuperäiselle suunnittelulle ja tekivät suunnitellusta riskien vähentämisestä tehotonta.

Komissio toteaa, että tietynlaisia valmiuteen liittyviä ongelmia ei voida välttää, kun kohdehankkeet ovat innovatiivisia ja kunnianhimoisia ja edunsaajat köyhiä. Tällaisessa toimintaympäristössä ei voida odottaa hankkeiden olevan täydellisiä.

VII

Komissio suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin. Se on jo toteuttanut joitakin toimenpiteitä seurannan vahvistamiseksi ja hankkeiden kestävyyden parantamiseksi. Tässä yhteydessä komissio korostaa seuraavien, tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti jo toteutettujen toimenpiteiden merkitystä:

–energia-alan välineen myöhempään ehdotuspyyntöön tehdyt parannukset, joilla pyritään varmistamaan hankkeiden toteutettavuus

–energia-alan välineen pysyvän seurantatoiminnon vahvistaminen

–innovaatiot, jotka otettiin käyttöön uudella energia-alan yhteistyöohjelmalla eli sähköistämisen rahoittamista koskevalla ElectriFI-aloitteella; aloite laadittiin yhteistyössä alan teollisuuden ja kehitysyhteistyön rahoittajien kanssa, ja sillä pyritään lisäämään kestävän energian saatavuutta köyhien keskuudessa lisäävän EU:n tuen toteutettavuutta, kestävyyttä ja vipuvaikutusta.

Johdanto

04

Vuodesta 2011 lähtien EU:n kehitysyhteistyöhön liittyvää energiapolitiikkaa koskevat yleiset ohjeet on annettu ”muutossuunnitelmaan” sisältyvissä ohjeissa. Suunnitelmassa energia määritellään keskeiseksi osallistavaa ja kestävää kasvua edistäväksi tekijäksi.

05

Energia-alan välineen perustaminen antoi komissiolle mahdollisuuden puuttua ensi kertaa merkittävästi energian saatavuuteen kehitysyhteistyön puitteissa ottaen huomioon kehitysmaiden valtavat tarpeet (48 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa Kansainvälisen energiajärjestön mukaan).

Huomautukset

Komissio tutki perusteellisesti kaikkien energia-alan välineelle tehtyjen hanke-ehdotusten ansiot ja heikkoudet ja priorisoi niistä kaikkein parhaille annettavan tuen. Se on ylittänyt selvästi kunkin ehdotuspyynnön ohjeissa asetetut laatuvaatimukset.

Vaikka aina on olemassa tiettyjä riskejä ja heikkouksia, komission on harkittava asiaa koskevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti valituille innovatiivisille ja kunnianhimoisille hankkeille myönnettävää tukea kunkin ehdotuspyynnön yleistavoitteiden saavuttamisen kannalta.

Komissio valitsi rahoitettavat hankkeet ehdotuspyyntöohjeissa asetettujen selvien arviointiperusteiden perusteella. Tällaisia perusteita olivat muun muassa hakijan ja kumppanien toiminnalliset ja rahoitusvalmiudet sekä hankkeen merkityksellisyys, toteutettavuus, kestävyys ja kustannustehokkuus. Komissio otti myös huomioon, oliko monitahoisille kehitysyhteistyöhankkeille ominaisten riskien tai heikkouksien lieventämiseksi ehdotettu asianmukaisia toimenpiteitä.

16

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien viiden hankkeen osalta arviointikomitea ottaa huomioon kunkin arvioijan huomautukset ja pisteet. Toisin kuin yksittäiset arvioijat, lautakunta pystyy muodostamaan kokonaiskuvan kaikista ehdotuspyynnön nojalla jätetyistä ehdotuksista ja kunkin ehdotuksen ehdotuspyyntöohjeissa vahvistettuihin kriteereihin perustuvista suhteellisista ansioista. Komissio on ottanut käyttöön vaaditut menettelyt ja valvonnan varmistaakseen, että arviointikomitea soveltaa tinkimättä ehdotuspyynnön arviointia koskevia sääntöjä tavalla, joka varmistaa koko arviointiprosessin yhtenäisyyden ja johdonmukaisuuden huolimatta yksittäisissä asiantuntijoiden arvioinneissa mahdollisesti esiintyvistä puutteista.

16 a)

Arvioijat arvioivat ehdotuksen pistemääristä ja huomautuksista ilmenevällä tavalla kunkin ehdotuspyyntöohjeissa asetetun arviointiperusteen osalta. Huolimatta tietyistä havaituista heikkouksista arvioijat tunnistivat myös keskeisiä vahvuuksia, joita olivat esimerkiksi yritystoiminnan edistäminen, hyvä kyseisen maan tuntemus, yksityissektorin erinomainen osallistuminen, taloudellisen kestävyyden mahdollisuus ja yhteisön hyvä osallistuminen. Kummankin arvioijan antamat pisteet osoittavat, että mahdollisia ongelmia ei pidetty riittävinä syinä ehdotusten hylkäämiseen.

Tarkastelunsa perusteella arviointikomitea antoi lopullisen pistemäärän, jossa otettiin huomioon sekä kunkin ehdotuksen vahvuudet että heikkoudet, kuten myös komission edellä olevassa vastauksessa kohtaan 16 selitettiin.

16 b)

Kuten edellä selitettiin, arviointikomitea pystyy – toisin kuin yksittäiset arvioijat – muodostamaan kokonaiskuvan kaikista ehdotuspyynnön nojalla jätetyistä ehdotuksista ja kunkin ehdotuksen ehdotuspyyntöohjeissa vahvistettuihin kriteereihin perustuvista suhteellisista ansioista.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien neljän hankkeen osalta vastuullinen arviointikomitea päätteli kolmansissa ja lopullisissa arvioinneissa, että havaittuja riskejä ja heikkouksia varten oli olemassa asianmukaiset riskinvähentämistoimenpiteet ja että ne olivat hyväksyttäviä.

17

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa hankkeissa ei saavutettu asetettuja tavoitteita lähinnä epäsuotuisten ja hallitsemattomien ulkoisten tekijöiden vuoksi (muun muassa markkinaolosuhteet, teknologian kehitys ja luonnonolot).

18

Tässä yhteydessä komissio korostaa toisen energiaalan välineen myöhempään ehdotuspyyntöön tehtyjä parannuksia, kuten vaatimus toimittaa toteutettavuustutkimus ehdotuksen mukana.

Komissio seurasi hankkeita käyttäen erilaisia saatavilla olleita välineitä ja keinoja, myös perustamalla pysyvän seurantarakenteen. Joissain erityistapauksissa paikan päällä suoritettavaa seurantaa olisi voitu tehostaa.

Täytäntöönpanokumppaneiden toimittamien raporttien laatu vaihteli edunsaajien raportointivalmiuksien mukaan.

22 a)

Kun raportoinnin laadussa oli havaittu ongelmia, komissio toteutti asianmukaiset toimenpiteet niiden korjaamiseksi muun muassa antamalla edunsaajille toimintaa ja rahoitusta kuvaavien väli- ja loppuraporttien malleja. Edunsaajien valmiudet toimittaa laadukkaita raportteja vaihtelevat, ja tästä syystä toista energia-alan välinettä varten avustussopimukseen on liitetty parannettuja toiminta- ja rahoitusraporttien malleja.

22 b)

Ks. komission vastaus kohtaan 22 a).

22 c)

Ks. komission vastaus kohtaan 22 a).

23

Komissio on jatkanut asianmukaisesti sopimusta konsultointiyrityksen kanssa riittävien seurantapalvelujen tarjoamiseksi meneillään oleville energia-alan välineen hankkeille sekä toisen energia-alan välineen kahden viimeisen, maaseudun sähköistämistä ja hauraita valtioita koskeneen ehdotuspyynnön perusteella valituille hankkeille.

24

Yhden elimen suorittama vakioitu arviointi on ollut hyödyllinen, sillä se yhtenäisti ja paransi täytäntöönpanokumppanien raportointia jonkin verran. Lisäksi konsultointiyrityksen kanssa tehtävässä sopimuksessa voidaan varautua paikan päällä tapahtuvan täytäntöönpanokumppanien toimittamien tietojen tarkistamisen edellyttämään resurssien käyttöön. Tästä syystä komissio on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet ja jatkanut sopimusta konsultointiyrityksen kanssa siten, että siinä varaudutaan tarvittaessa maihin suoritettavilla hankkeita koskevilla vierailuilla toteutettaviin seurantapalveluihin.

Valta panna täytäntöön asianmukaisia suosituksia suhteessa energia-alan välineen avustusten edunsaajiin säilyy kuitenkin EU:n edustustoilla kunkin avustussopimuksen määräysten mukaisesti, eikä sitä voida ulkoistaa konsultointiyritykselle.

25

Joistain hankkeista ei suoritettu väliarviointia, koska niissä ei ollut toteutettu riittävästi toimia.

Komissio käytti kaikkia saatavilla olleita välineitä tukeakseen hankkeiden täytäntöönpanoa ja toteutti asianmukaisia toimenpiteitä sopimussääntöjen asettamissa rajoissa.

Hanketoimien jyrkät muutokset eivät ole edes mahdollisia sopimussääntöjen mukaan, joissa määrätään muun muassa, että minkään muutoksen tarkoituksena tai tuloksena ei saa olla sellaisten muutosten tekeminen sopimukseen, jotka kyseenalaistaisivat avustuksen myöntämispäätöksen tai olisivat ristiriidassa hakijoiden yhdenvertaisen kohtelun kanssa.

26

Hankkeiden raportoinnin laadun parantamista koskevat suositukset otettiin huomioon laadittaessa myöhempiä toisen energia-alan välineen ehdotuspyyntöjä.

27

Komissio (sekä seurannasta vastaavat asiantuntijat sopimuksensa soveltamisalalla) on vaatinut lisätietoja tai selvityksiä monissa tapauksissa, ja jos niitä ei ole saatu, maksut on keskeytetty sopimussääntöjen mukaisesti.

Mahdollisuudesta irtisanoa sopimus todettakoon, että se on jyrkkä toimenpide, joka saattaa johtaa jo toteutettujen merkittävien investointien/toimien menettämiseen ja jota harkitaan vasta, kun kaikki muut mahdolliset vaihtoehdot on tuloksetta käytetty, pitäen mielessä lopullisten edunsaajien edun ja moitteettoman varainhoidon periaatteen.

28

Säännölliset käynnit paikan päällä aina, kun se on mahdollista, ovat keskeinen tapa seurata hanketta ja toteuttaa jatkotoimia. Edustustojen käytettävissä on useita erilaisia, muun muassa raportteihin perustuvaan etävalvontaan, teleneuvotteluihin, aineistotutkimuksiin ja tietojenvaihtoon edunsaajien kanssa perustuvia hankkeiden seurantakeinoja. Paikan päälle tehtävien käyntien säännöllisyys riippuu muun muassa työtaakasta, hankkeen toteutuspaikasta ja saavutettavuudesta, turvallisuuskysymyksistä ja käytettävissä olevista resursseista. On selvää, että päätöksen siitä, mikä on kulloinkin asianmukaisin tapa seurata hanketta tai toteuttaa jatkotoimia, ja siitä, suorittavatko EU:n edustuston virkamiehet säännöllisiä käyntejä energia-alan välineen hankkeeseen, ja jos suorittavat, miten, voi tehdä vain vastuussa oleva edustuston päällikkö. Hänellä on täydellinen kuva kaikista edustuston suorittamista tehtävistä ja kunkin tehtävän tärkeydestä, kun otetaan huomioon henkilöresurssitilanne ja erilaiset rajoitteet.

29

Tulosperusteinen seuranta on vain yksi hankkeen seurantaan käytettävissä olevista välineistä, ja komissio on käyttänyt sitä asianmukaisesti kaikkien muiden seurantavälineiden, muun muassa energia-alan välineen pysyvän seurantatoiminnon lisäksi, joka oli käytettävissä konsultointiyrityksen kanssa tehdyn palvelusopimuksen nojalla.

29 a)

Vaikka tilintarkastustuomioistuimen mainitsemaan hankkeeseen sovellettiin tulosperusteista seurantaa vain vuonna 2013, EU:n Tansanian-edustusto oli säännöllisen tietojen- ja kirjeenvaihdon avulla aina tietoinen hankkeen tilanteesta ja toteutti toimia tilanteen korjaamiseksi. Sopimuksen mukaisten väliraporttien lisäksi hankkeen täytäntöönpanokumppanit laativat esimerkiksi kuuden kuukauden välein ”sisäisiä seurantaraportteja” edustuston vuonna 2012 käyttöön ottaman käytännön mukaisesti seurannan parantamiseksi. Edustusto piti säännöllisesti yhteyttä hankkeeseen ja antoi tukea helpottaakseen ratkaisujen löytämistä.

29 b)

Hanketta ei ehdotettu sisällytettäväksi tulosperusteista seurantaa koskeviin vuosien 2010 ja 2011 luetteloihin, koska siinä ei ollut tuolloin edistytty riittävästi. Vaikka vuonna 2012 aluksi ehdotettiin hankkeen kirjaamista tulosperusteisen seurannan luetteloon, se päätettiin jättää pois siitä, koska kentällä ei edelleenkään ollut toteutettu riittävästi toimia. Lisäksi väliarviointi oli jo ohjelmoitu vuoden 2012 alkuun, sen jälkeen kun täytäntöönpanokautta oli jatkettu 24 kuukaudella.

30

Kuten edellä kohdassa 27 selitettiin, sopimuksen irtisanomista harkitaan vasta, kun kaikki muut mahdolliset vaihtoehdot ovat epäonnistuneet. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien kahden hankkeen täytäntöönpanon seurannasta vastaavat yksiköt eivät olleet vielä vahvistaneet, että näin oli ja että kyseisiä hankkeita ei enää voitu panna täytäntöön millään muulla mahdollisella tavalla.

30 a)

Hankkeesta vastannut edustusto päätti mahdollisia korjaavia toimia harkittuaan, että hankkeen maantieteellisen laajuuden pienentäminen ei olisi ollut paras vaihtoehto.

31

Mosambikin-edustusto oli aina tietoinen hankkeen vaikeuksista. Innovatiivisilla hankkeilla, jotka ovat suhteellisen uusia paikallisessa toimintaympäristössä, on usein vaikea alkuvaihe. Ajan mittaan kävi kuitenkin yhä selvemmäksi, että ohjelman tavoitteita ei saavutettaisi, ja kun tämä varmistui, edustusto yritti monin tavoin löytää asianmukaisia ratkaisuja. Hankkeen ongelmien ratkaisemiseksi keskusteltiin lukuisista ehdotuksista, mutta mitään ehdotetuista ratkaisuista ei pidetty realistisena, ja hanke oli lopetettava. Edustusto kävi huhtikuussa 2015 paikan päällä (tarkastuksen kohteina olivat toiminta, rahoitus ja sopimukset), minkä jälkeen sovittiin hankkeen lopettamisesta.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista hankkeista 75 prosenttia on jo tuottanut odotetut tai jopa odotukset ylittävät tulokset.

36

Neljä tilintarkastustuomioistuimen tarkastamaa hanketta ei tuottanut valtaosaa niistä odotetuista tuloksista. Tämä johtuu lähinnä edunsaajien valmiuksiin liittyvistä ongelmista tai epäedullisista olosuhteista, jotka muodostivat haasteen hankkeiden alkuperäiselle suunnittelulle ja tekivät suunnitelluista riskienvähentämistoimenpiteistä tehottomia.

Komissio toteaa, että tietynlaisia valmiuteen liittyviä ongelmia ei voida välttää, kun kohdehankkeet ovat innovatiivisia ja kunnianhimoisia ja edunsaajat köyhiä. Tällaisessa toimintaympäristössä ei voida odottaa hankkeiden olevan täydellisiä.

36 c)

Hankkeen arvioinnissa noudatettiin sovellettavaa menettelyä, jossa yksityisen sektorin osallistumista pidettiin vahvuutena hankkeiden kestävyyden kannalta.

Päätelmät ja suositukset

41

Komissio suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen. Energia-alan välineen perustaminen antoi komissiolle mahdollisuuden puuttua ensi kertaa merkittävästi energian saatavuuteen kehitysyhteistyön puitteissa ottaen huomioon kehitysmaiden valtavat tarpeet (48 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa)². Komissio on käyttänyt energia-alan välinettä tehokkaasti, ja kuten tilintarkastustuomioistuimen kertomus osoittaa, useimmat tarkastetut hankkeet ovat onnistuneet ja niillä on hyvät kestävyysnäkymät. Tämä on merkittävä saavutus, kun otetaan huomioon se vaikea toimintaympäristö, jossa kehitysyhteistyötä harjoitetaan. Tarkastetuista hankkeista vain neljänneksessä ei saavutettu odotettuja tuloksia. Tämä johtui jossain määrin epäedullisista olosuhteista, jotka muodostivat haasteen hankkeiden alkuperäiselle suunnittelulle ja tekivät suunnitellusta riskien vähentämisestä tehotonta. Komissio on myös tietoinen siitä, että erityisesti hankkeiden seurannassa paikan päällä on jonkin verran parantamisen varaa. Komissio on jo toteuttanut joitakin toimenpiteitä ja aikoo suorittaa tilintarkastustuomioistuimen suosittamia lisäparannuksia.

42

Komissio sovelsi ehdotuspyyntöjä koskevia sääntöjä ja menettelyjä johdonmukaisesti ja tiukasti ja myönsi tukea hyvin priorisoiduille hankkeille.

Arviointikomitea oli tietoinen jokaisen ehdotuksen riskeistä ja heikkouksista. Oli itse asiassa odotettua, että energia-alan välineen ehdotuksissa, joilla pyrittiin muun muassa edistämään innovointia ja samalla toimittamaan kestäviä ja kohtuuhintaisia energiapalveluja köyhille, oli riskejä ja heikkouksia.

Toimivaltainen arviointikomitea otti asianmukaisesti huomioon arvioiduissa ehdotuksissa havaitut riskit ja heikkoudet, myös asianomaisten hakijoiden ehdottamien riskienvähentämistoimenpiteet, ennen kuin se antoi lopulliset pisteet, joiden mukaan ehdotukset asetettiin järjestykseen, johdonmukaisesti ja objektiivisesti tarjouspyyntöohjeissa asetettujen perusteiden, tavoitteiden ja prioriteettien perusteella.

Suositus 1

Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja on toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä:

i)PRAG 2014 -oppaan mallien mukaisesti toimen suunnittelun arviointi on keskeisessä osassa ehdotuksia arvioitaessa. Alustavalle ehdotukselle annettavista 50 pisteestä 10 pistettä liittyy toimen suunnitteluun. Näin ollen merkittävät suunnitteluun liittyvät puutteet johtavat useimmissa tapauksissa ehdotuksen hylkäämiseen jo alustavan ehdotuksen vaiheessa.

ii)Hakijoiden valmiuksia toteuttaa toimi arvioidaan siinä vaiheessa, kun on toimitettu täydellinen hakemus. Viime aikoina toiminnallisten valmiuksien arviointi on laajennettu koskemaan myös muita hakijoita ja hakijoihin sidoksissa olevia yhteisöjä. Tämän näkökohdan tärkeyden vuoksi komissio on lisännyt PRAG 2014 -ohjeisiin kynnysarvon, jonka mukaan hakijoiden on saatava vähintään 12 pistettä niistä 20 pisteestä, jotka voidaan myöntää valmiuksista, jotta niille voidaan harkita avustuksen myöntämistä.

43

Komissio seurasi hankkeita käyttäen erilaisia saatavilla olleita välineitä ja keinoja. Se myös perusti pysyvän seurantarakenteen.

Yleisesti ottaen komissio on varmistanut tiiviin seurannan kriittisimmissä täytäntöönpanovaiheissa ja helpottanut ratkaisujen tekemistä ja korjaavien toimenpiteiden toteuttamista mahdollisuuksien mukaan voimassa olevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Joissain erityistapauksissa paikan päällä suoritettavaa seurantaa olisi voitu tehostaa.

43 a)

Komissio puuttui raportoinnin puutteisiin sopimuskohtaisesti ja otti myös käyttöön parannettuja toimintaa ja rahoitusta kuvaavien väli- ja loppuraporttien malleja.

43 b)

Komissio on varmistanut tiiviin seurannan hankekohteisiin tehtävillä käynneillä sekä käyttämällä useita erilaisia, muun muassa raportteihin perustuvaan etävalvontaan, teleneuvotteluihin ja aineistotutkimuksiin perustuvia hankkeiden seurantakeinoja. Paikan päälle tehtävien käyntien säännöllisyys riippuu työtaakasta, hankkeen toteutuspaikasta ja saavutettavuudesta, turvallisuuskysymyksistä ja käytettävissä olevista resursseista. Päätöksen siitä, tehdäänkö energia-alan välineen hankkeeseen säännöllisiä käyntejä vai ei, voi tehdä vain vastuussa oleva edustuston päällikkö. Hänellä on täydellinen kuva kaikista edustuston suorittamista tehtävistä ja kunkin tehtävän tärkeydestä, kun otetaan huomioon henkilöresurssitilanne ja erilaiset rajoitteet.

Tulosperusteinen seuranta on vain yksi hankkeen seurantaan käytettävissä olevista välineistä. Niitä hankkeita varten, joissa ei tehdä tulosperusteiseen seurantaan liittyviä käyntejä, on otettu käyttöön muita seurantakeinoja.

43 c)

Komissio on aina yrittänyt tukea hankkeiden onnistunutta täytäntöönpanoa ja löytää ratkaisuja (yhdessä avustussopimusten edunsaajien kanssa) mahdollisten ongelmien ratkaisemiseksi. Avustussopimuksen irtisanomista on tässä yhteydessä pidetty viimeisenä keinona, jotta ei vaaranneta toteutettuja investointeja/toimia sekä energia-alan välineen lopullisten edunsaajien mahdollisia hyötyjä.

Suositus 2 – Komission yhteinen vastaus kohtiin i)–v)

Komissio hyväksyy suosituksen. Hankkeiden seurannan vahvistamisessa on parantamisen varaa. Komissio on jo puuttunut tähän asiaan johdonmukaisesti, ja lisätoimenpiteitä harkitaan, jotta edustustot voivat vahvistaa hankkeiden seurantaa, kun otetaan huomioon myös niiden rahoitukseen ja henkilöresursseihin liittyvät rajoitteet.

44

Vain neljännes tarkastetuista hankkeista ei ole tuottanut niistä odotettuja tuloksia. Tulosten saavuttamatta jääminen johtuu lähinnä edunsaajien valmiuksiin liittyvistä ongelmista tai epäedullisista olosuhteista, jotka muodostivat haasteen hankkeiden alkuperäiselle suunnittelulle ja tekivät suunnitellusta riskien vähentämisestä tehotonta.

Suositus 3

Komissio hyväksyy tämän suosituksen.

Arviointi teknisen tuen jatkamisen tarpeesta olisi hyödyllinen, jotta voidaan määritellä mahdolliset tukivaatimukset, kun energia-alan välineen rahoitus lakkaa. Energia-alan välineen nykyisessä ohjelmassa ei ole mahdollista lisätä alun perin osoitettua avustusta. Komissio aikoo kuitenkin tutkia, miten tämä voitaisiin ratkaista, jotta tehdyn investoinnin arvo voidaan vakiinnuttaa. Lisäksi komissio aikoo tutkia, miten suositusta voidaan soveltaa uusissa ja innovatiivisissa ohjelmissa kuten sähköistämisen rahoitusta koskevassa ElectriFI-aloitteessa.

1Kansainvälisen energiajärjestön raportti ”Energy for all: financing access for the poor”, ote World Energy Outlook-julkaisusta, IEA, 2011.

2Kansainvälisen energiajärjestön raportti ”Energy for all: financing access for the poor”, ote World Energy Outlook-julkaisusta, IEA, 2011.

QJ-AB-15-014-FI-E    ISSN 1977-5792

Vuonna 2004 lähes kaksi miljardia ihmistä oli vailla riittäviä, kohtuuhintaisia ja kestäviä energiapalveluita, jotka ovat keskeisessä asemassa kehitystavoitteiden vakaan edistymisen kannalta. Kesäkuussa 2005 perustetun energia-alan AKT–EU-välineen tavoitteena on edistää nykyaikaisten energiapalveluiden saatavuutta maaseudun sekä kaupunkien lähialueiden köyhän väestön keskuudessa. Toimet painottuvat vahvasti Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan ja uusiutuvaan energiaan. Tässä kertomuksessa tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komission toimet olivat enimmäkseen onnistuneita. Se olisi kuitenkin voinut hyödyntää paremmin energia-alan AKT–EU-välinettä parantaakseen uusiutuvan energian saatavuutta itäisen Afrikan köyhän väestön keskuudessa. Tilintarkastustuomioistuin esittää muutamia suosituksia, jotka koskevat hankkeiden huolellisempaa valitsemista, niiden seurannan vahvistamista ja niiden kestävyysnäkymien parantamista.