EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tfn. +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet
via Europa-servern (http://europa.eu).

Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015

Print | ISBN 978-92-872-3028-7 | ISSN 1831-0990 | doi:10.2865/808097 | QJ-AB-15-014-SV-C
PDF | ISBN 978-92-872-3055-3 | ISSN 1977-5830 | doi:10.2865/35877 | QJ-AB-15-014-SV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3072-0 | ISSN 1977-5830 | doi:10.2865/918112 | QJ-AB-15-014-SV-E

© Europeiska unionen, 2015

Kopiering tillåten med angivande av källan.

För all användning och återgivning av bild 1 måste tillstånd begäras direkt från upphovsrättsinnehavaren.

HUR HITTAR MAN EU:S PUBLIKATIONER?

Gratispublikationer

•Ett enskilt exemplar
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

•Flera exemplar/affischer/kartor
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).

(*)Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen).

Avgiftsbelagda publikationer

•Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

SV
2015

nr 15

Särskild rapport

EU-mekanismen för
energiinvesteringar
i AVS-staterna och stöd
till förnybar energi
i Östafrika

(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)

Granskningsteam

I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budgetområden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.

Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning III – under ledning av revisionsrättens ledamot Karel Pinxten – som är specialiserad på utgiftsområdet externa åtgärder. Revisionen leddes av ledamoten Klaus-Heiner Lehne, med stöd chefen för hans kansli Michael Weiss, enhetschef Gérald Locatelli, granskningsledare Thierry Cozier, huvudrevisorerna Ruurd De Jong, Myriam Cazzaniga och João Nuno Coelho dos Santos och högre revisor Jean-Louis De Neve.

Innehåll

Ordlista och förkortningar

Sammanfattning

Inledning

Tillgång till energitjänster är en förutsättning för att utvecklingsmålen ska nås

EU-mekanismen för energiinvesteringar i AVS-staterna inrättades för snabb leverans på plats

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Iakttagelser

Kommissionen gjorde bra prioriteringar i fråga om stödet från EF, men en fjärdedel av de granskade projekten led av allvarliga utformningsbrister

Urvalsprocessen ledde till att stöd gavs till projekt som var förenliga med prioriteringarna för EF

En fjärdedel av de granskade projekten fick finansiering trots att man under bedömningsprocessen hade identifierat betydande brister i utformningen

Kommissionen övervakade inte alla projekt korrekt

Kvaliteten på genomförandepartnernas rapporter var ojämn

När det gäller en del projekt som hade allvarliga problem vid genomförandet vidtog kommissionen inte lämpliga åtgärder i tid

De flesta av de granskade projekten var framgångsrika och hade goda utsikter att bli hållbara

En fjärdedel av de granskade projekten lyckades inte leverera merparten av sina förväntade resultat

Nästan alla framgångsrika projekt som granskades hade goda utsikter att bli hållbara

Slutsatser och rekommendationer

Bilaga I | — | Granskade projekt
Bilaga II | — | Betygsättningsmetod
Bilaga III | — | Projekt inom ramen för EUEI-PDF och målsektorer för elfte Europeiska utvecklingsfonden per land
Bilaga IV | — | De granskade projektens genomförandeperiod, mål och resultat
Bilaga V | — | Övervakning av de granskade projekten
Bilaga VI | — | Betygsättning av de granskade projekten

Kommissionens svar

Ordlista och förkortningar

AVS: Länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet.

EF: EU-mekanismen för energiinvesteringar i AVS-staterna.

Finansieringsinstrument som inrättades 2005 för att förbättra tillgången till hållbara och överkomliga energitjänster för de fattiga i landsbygdsområden och stadsnära områden i AVS-länderna.

EF I: Första energimekanismen som finansierades inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden.

EF II: Andra energimekanismen som finansierades inom ramen för tionde Europeiska utvecklingsfonden.

EUEI: EU:s energiinitiativ för fattigdomsutrotning och hållbar utveckling.

EUEI är ett gemensamt initiativ från kommissionen och medlemsstaterna. Syftet är att skapa synergieffekter mellan kommissionens och medlemsstaternas utvecklingspolitik och verksamhet. Initiativets syfte är att bidra till uppnåendet av millennieutvecklingsmålen genom att tillhandahålla lämpliga, hållbara och prismässigt överkomliga energitjänster för de fattiga. Det är också en del av EU:s insatser inom ramen för initiativet Hållbar energi för alla (SE4All).

EUEI-PDF: EUEI:s mekanism för partnerskapsdialog.

Inrättades 2005 av kommissionen och sex medlemsstater (Österrike, Finland, Frankrike, Tyskland, Nederländerna och Sverige) för att förbättra styrningen inom energisektorn. Detta sker genom att partnerländerna får hjälp att utveckla en lämplig energipolitik och lämpliga strategier.

EUF: Europeiska utvecklingsfonden.

Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är huvudinstrumentet för EU:s bistånd för utvecklingssamarbete till länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Det partnerskapsavtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 för en period på 20 år (nedan kallat Cotonouavtalet) utgör den nuvarande ramen för EU:s förbindelser med AVS-länderna och utomeuropeiska länder och territorier. Det främsta målet är att minska och på sikt utrota fattigdomen. Nionde Europeiska utvecklingsfonden omfattar perioden 2000–2007 och tionde Europeiska utvecklingsfonden perioden 2008–2013.

FN: Förenta nationerna.

GD Internationellt samarbete och utveckling: Inom kommissionen ansvarar generaldirektoratet för internationellt samarbete och utveckling för att

—formulera EU:s utvecklingspolitik och definiera sektorspolitiken för biståndet till tredjeländer,

—tillsammans med Europeiska utrikestjänsten utarbeta den fleråriga programplaneringen för instrumenten för bistånd till tredjeländer som finansieras genom Europeiska utvecklingsfonden och den allmänna budgeten,

—genomföra dessa instrument,

—främja samarbetet mellan EU och medlemsstaterna när det gäller utvecklingssamarbete och företräda EU utåt i detta arbete.

GIZ: Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH (det tyska federala organet för internationellt samarbete).

kW: Kilowatt (enhet för effekt). En kW är lika med 1 000 watt.

Millennieutvecklingsmålen: FN:s millennieutvecklingsmål.

Millennieutvecklingsmålen utgörs av åtta internationella utvecklingsmål som fastställdes efter FN:s millennietoppmöte år 2000, efter antagandet av FN:s millenniedeklaration. Målen gäller allt från att halvera extrem fattigdom och svält till grundskoleutbildning för alla och miljömässig hållbarhet. Alla FN:s medlemsstater och många internationella organisationer har åtagit sig att bidra till att förverkliga dessa mål fram till 2015.

OECD: Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling. OECD:s uppdrag är att främja politik som förbättrar människors ekonomiska och sociala välfärd i hela världen.

ROM: Resultatorienterad övervakning (Results-oriented monitoring).

Systemet med resultatorienterad övervakning infördes av GD Internationellt samarbete och utveckling under 2000. Det bygger på att externa experter gör korta, riktade bedömningar på plats. En strukturerad och enhetlig metod används för att bedöma ett projekts resultat i förhållande till följande fem kriterier: relevans, effektivitet, ändamålsenlighet, potentiell genomslagskraft och sannolik hållbarhet.

SE4All: Hållbar energi för alla (Sustainable Energy for all).

Initiativet lanserades av FN:s generalsekreterare 2011. Det har tre inbördes förbundna målsättningar som ska uppnås till 2030: i) garantera allmän tillgång till moderna energitjänster, ii) fördubbla den globala energieffektiviseringen och iii) fördubbla andelen förnybar energi i den globala energimixen.

SMART: Specifika, mätbara, uppnåbara, relevanta och tidsbundna.

WSSD: Världstoppmötet om hållbar utveckling.

Vid 2002 års världstoppmöte om hållbar utveckling (som hölls i Johannesburg i Sydafrika) bekräftades att hållbar utveckling är en central punkt på den internationella dagordningen. Ett brett spektrum av mål och åtaganden godkändes och bekräftades av regeringarna. På toppmötet efterlystes i synnerhet åtgärder för att kraftigt öka användningen av förnybar energi.

Sammanfattning

I

Som betonades under världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 och i andra internationella debatter om utveckling är tillgång till energitjänster en förutsättning för att utvecklingsmålen ska nås. År 2004 hade två miljarder människor, främst på landsbygden och i städernas utkanter i utvecklingsländerna, inte tillgång till tillräckliga och hållbara energitjänster till överkomliga priser.

II

I juni 2005 godkände AVS–EU-ministerrådet inrättandet av EU-mekanismen för energiinvesteringar i AVS-staterna (Energy facility, EF) för att främja fattigas tillgång till moderna energitjänster, med starkt fokus på Afrika söder om Sahara och förnybar energi. För perioden 2006–2013 anslogs 475 miljoner euro till EF inom ramen för nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden. Merparten av dessa pengar gick till bidrag till projekt som valts ut genom förslagsomgångar. När vår revision inleddes hade totalt 268,2 miljoner euro beviljats inom ramen för de två första förslagsomgångarna. Av dessa hade 106 miljoner euro anslagits till projekt i Östafrika, där tillgången till el var klart sämst i hela Afrika.

III

Vi konstaterade att kommissionen i huvudsak hade varit framgångsrik men hade kunnat använda EF bättre för att öka tillgången till förnybar energi för

de fattiga i Östafrika.

IV

Kommissionens stöd för förnybar energi gick till noga prioriterade projekt. Ett otillräckligt strikt urvalsförfarande innebar emellertid att en fjärdedel av de granskade projekten beviljades bidrag trots att betydande utformningsbrister hade konstaterats.

V

Kommissionen övervakade inte alla projekt korrekt. Genomförandepartnernas rapporter höll ojämn kvalitet och kommissionen försökte inte se till att rapporteringsskyldigheterna efterlevdes. När det gäller en del projekt använde sig kommissionen inte i tillräcklig utsträckning av besök på plats och resultatorienterad övervakning för att komplettera den information som tillhandahölls av genomförandepartnerna, särskilt när det var känt att projekten hade stött på allvarliga problem. När det gäller en del projekt som hade allvarliga problem vid genomförandet vidtog kommissionen inte lämpliga åtgärder i tid.

VI

De flesta av de granskade projekten var framgångsrika och kommer troligen att bli hållbara om de nödvändiga åtgärder som planeras genomförs och situationen inte förvärras alltför mycket. En fjärdedel av de granskade projekten lyckades inte leverera merparten av sina förväntade resultat, främst på grund av såväl bristande utformning som otillräcklig övervakning från kommissionens sida.

VII

Vi lägger fram ett antal rekommendationer för att säkerställa noggrannare projekturval, bättre övervakning och bättre utsikter för hållbara projekt.

Inledning

Tillgång till energitjänster är en förutsättning för att utvecklingsmålen ska nås

01

År 2004 hade nästan två miljarder människor, främst på landsbygden och i städernas utkanter i utvecklingsländerna, inte tillgång till tillräckliga och hållbara energitjänster till överkomliga priser¹. Fluktuerande bränslepriser på den internationella marknaden, ökad efterfrågan på energi i utvecklingsländer och tillväxtländer och klimatförändringsfrågan är särskilda utmaningar när det gäller att öka tillgången till energitjänster.

02

Samtidigt som medlemsländerna i Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) håller på att minska sin utsatthet för stigande energipriser har de flesta utvecklingsländer ökat sin utsatthet på grund av sektorns oattraktiva investeringsklimat och låga processeffektivitet². Sambandet mellan den bristande tillgången till rimligt prissatta och hållbara energitjänster och svårigheterna att göra verkliga framsteg mot att nå merparten av utvecklingsmålen har lyfts fram under världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 och i andra internationella utvecklingsdebatter.

Bild 1

En talande nattbild av Europa och Afrika.

© The Visible Earth, NASA.

EU-mekanismen för energiinvesteringar i AVS-staterna inrättades för snabb leverans på plats

03

Inom ramen för världstoppmötet om hållbar utveckling gick kommissionen och EU:s medlemsstater samman och skapade EU:s energiinitiativ (EUEI) för fattigdomsutrotning och hållbar utveckling. Initiativets syfte är att bidra till uppnåendet av millennieutvecklingsmålen genom att ge fattiga i socioekonomiskt missgynnade områden tillgång till tillräckliga och hållbara energitjänster till ett överkomligt pris. Genom energiinitiativet inleddes en dialog med utvecklingsländerna för att stödja reformer av energisektorn, tekniköverföring och investeringar, och för att främja initiativ för att begränsa klimatförändringarna.

04

År 2002 och 2003 underströk kommissionen behovet av finansiering inom energisektorn i utvecklingsländerna³. Behovet bekräftades av medlemsstaterna och AVS-länderna, som föreslog inrättandet av en EU-mekanism för energiinvesteringar i AVS-staterna (EF)⁴. I juni 2005 godkände AVS–EU-ministerrådet efter kommissionens förslag⁵ inrättandet av mekanismen på grundval av en uppsättning nyckelprinciper (se ruta 1).

Ruta 1

Nyckelprinciper för EU-mekanismen för energiinvesteringar i AVS-staterna

Verksamheten inom EF bör

i)inriktas på de AVS-länder som redan har god energipolitik eller har visat vilja att utforma en sådan och att trygga goda styrelseformer,

ii)främja egenansvar på nationell nivå (och eventuellt på gränsöverskridande nivå) genom att säkerställa samstämmighet med relevanta politikområden och en övergripande strategi för fattigdomsminskning,

iii)tillåta flexibilitet när det gäller mekanismerna för samfinansiering med medlemsstater, kreditinstitut, företag och offentliga eller privata enheter,

iv)främja innovation i samband med utmaningen att skapa hållbara och överkomliga energitjänster för de fattiga.

05

Huvudsyftet med EF var att ge de fattiga på landsbygden och i stadsnära områden, framför allt i Afrika söder om Sahara, bättre tillgång till moderna energitjänster. Ett annat syfte var att stödja bättre styrelseformer i energisektorn och göra denna sektor attraktivare för investerare samt underlätta storskaliga investeringar i gränsöverskridande energiinfrastruktur och främja förnybara energikällor och energieffektivitetsåtgärder.

06

Totalt anslogs 475 miljoner euro till EF för perioden 2006–2013: 220 miljoner euro för den första mekanismen (EF I), som finansierades inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden, och 255 miljoner euro för den andra mekanismen (EF II), som finansierades inom ramen för tionde Europeiska utvecklingsfonden. Nästan 90 % av detta belopp (415,7 miljoner euro) användes för att ge bidrag till projekt som valts ut efter inbjudningar att lämna projektförslag⁶. Den återstående delen användes för att stödja mekanismen för partnerskapsdialog inom ramen för EU:s energiinitiativ (EUEI-PDF)⁷, en gemensam mekanism för finansiering av medelstora investeringsprojekt⁸, partnerskapet mellan EU och Afrika om infrastruktur⁹ och diverse verksamheter¹⁰.

07

När vi inledde vår revision 2014 hade sammanlagt 268,2 miljoner euro anslagits till 142 projekt inom ramen för de två första förslagsomgångarna: 169 miljoner euro till 74 projekt från den förslagsomgång som utlystes i maj 2006 inom ramen för EF I och 99,2 miljoner euro till 68 projekt från den förslagsomgång som utlystes i november 2009 inom ramen för EF II¹¹.

08

Omkring 85 % av de projekt som valts ut i de två första förslagsomgångarna är kopplade till förnybar energi, 12 % till kombinerade energikällor (förnybara och fossila) och 3 % till fossila energikällor. Utifrån den verksamhet som huvudsakligen bedrivs inom varje projekt har projekten kategoriserats enligt följande: fristående, småskalig elproduktion utanför elnätet¹² (42 %), sammankoppling, överföring och distribution av el (42 %), samhällsstyrning/kapacitetsuppbyggnad¹³ (9 %) och energi för matlagning och annat (7 %).

09

Ett belopp på totalt 106 miljoner euro beviljades till 50 projekt i Östafrika. I denna region har mindre än 20 % av befolkningen tillgång till el, vilket gör den till den region som har ojämförligt sämst tillgång till el i hela Afrika¹⁴. Samma sak gäller tillgången till icke-fast bränsle för matlagning, som mindre än 10 % av befolkningen i Östafrika har tillgång till, jämfört med cirka 20 % i Väst- och Centralafrika och mer än 40 % i södra Afrika¹⁵.

1KOM(2004) 711 slutlig, 26.10.2004, om den framtida utvecklingen av EU:s energiinitiativ och villkoren för inrättandet av en EU-mekanism för energiinvesteringar i AVS-staterna, s. 2.

2Utvecklingsländerna använder i genomsnitt ungefär dubbelt så många oljeekvivalenter per ekonomisk produktionsenhet som OECD-länderna (KOM(2004) 711).

3KOM(2002) 408 slutlig, 17.7.2002, Energisamarbete med utvecklingsländerna, och KOM(2003) 829 slutlig, 23.12.2003, Ett år efter världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg: genomförande av våra åtaganden.

4Vid konferensen Energi för Afrika i Nairobi i november 2003 och AVS–EU-minister-rådets möte i Gaborone i maj 2004. EU-mekanismen för vatteninvesteringar i AVS-staterna lyftes fram som en användbar modell, med dess huvudsakliga mål att till-handahålla säkert dricksvatten och grundläggande sanitära förhållanden för de fattiga.

5KOM(2004) 711.

6Metoden med att utlysa förslagsomgångar är inte något som är unikt för EF. För närmare upplysningar se GD Internationellt samarbete och utvecklings webbplats på http://ec.europa.eu/europeaid/prag/.

7EU:s bidrag på 3,5 miljoner euro kanaliseras via ett delegeringsavtal till Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) som förvaltar projektet på omkring 16,5 miljoner euro. Andra bidragsgivare är Österrike, Frankrike, Tyskland, Nederländerna, Sverige och Finland. Partnerskapsdialogen syftar till att bygga upp institutionell kapacitet och förbättra klimatet för privata investeringar inom energisektorn.

8Ursprungligen planerades finansiering på upp till 40 miljoner euro, men i slutändan bidrog mekanismen med 24,8 miljoner euro till sex projekt.

9Ett anslag på 17 miljoner euro som främst ska underlätta en gränsöverskridande sammankoppling av nationella nät.

10Konsulttjänster och tjänster för bedömning av förslag, övervakning, utvärdering och revision av projekt och oförutsedda utgifter.

11De två sista förslagsomgångarna, som utlystes inom ramen för EF II i mars respektive oktober 2013, slutfördes i december 2014. Bidrag på sammanlagt 147,5 miljoner euro gavs till 31 projekt.

12Dvs. en ganska liten elproduktionsenhet som levererar el till ett distributionsnät som inte är kopplat till huvudelnätet.

13Alla projekt i andra kategorier inkluderar delar som rör kapacitetsuppbyggnad.

14Andelen personer som har tillgång till el i övriga afrikanska regioner varierar mellan 34 % och 44 %. För närmare upplysningar se rapporten om energipartnerskapet Afrika–EU 2011/2012 (http://www.euei-pdf.org/support-to-the-africa-eu-energy-partnership-aeep).

15Icke-fast bränsle för matlagning är främst gas i behållare eller fotogen som substitut för ved och träkol.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

10

Vi har försökt bedöma huruvida kommissionen med framgång använt EF för att öka tillgången till förnybar energi för de fattiga i Östafrika. Vår granskning inriktades på följande tre huvudfrågor:

a)Gick de medel som kommissionens anslagit ur EF till stöd för förnybar energi till noga prioriterade och väl utformade projekt?

b)Övervakade kommissionen projekten korrekt?

c)Uppnåddes projektmålen?

11

Revisionen inriktades på projekt för förnybar energi¹⁶ som finansierades inom ramen för de två första förslagsomgångarna i tolv östafrikanska länder¹⁷. Den utfördes mellan juni 2014 och februari 2015 och inbegrep följande:

a)En granskning av EU:s policydokument med anknytning till energisektorn i utvecklingsländerna, EUF:s samarbetsstrategi och EF.

b)Intervjuer med tjänstemän vid GD Internationellt samarbete och utveckling och med företrädare för avtalsparter.

c)En granskning av 16 projekt som genomfördes i fem länder: Kenya, Madagaskar, Moçambique, Tanzania och Zambia (se bilaga I)¹⁸. I urvalskriterierna ingick väsentlighet¹⁹ och täckning av all teknik som används samt av de olika typerna av genomförande- och driftspartner²⁰. Syftet med granskningen var att bedöma projektens ändamålsenlighet, och projekten betygsattes med hjälp av kriterier hämtade från kommissionens resultatorienterade övervakningsmetod (se bilaga II).

d)Besök i Madagaskar den 13–23 oktober 2014 och Zambia och Tanzania den 3–20 november, där vi intervjuade anställda vid EU-delegationen, företrädare för offentliga organ i mottagarländerna och genomförandepartner, samt på plats besökte åtta projekt.

16Solceller, vindkraft, vattenkraft och biomassa.

17Det rör sig om följande östafrikanska länder: Burundi, Djibouti, Eritrea, Etiopien, Kenya, Madagaskar, Malawi, Moçambique, Rwanda, Tanzania, Uganda och Zambia.

18När projekt nämns i iakt-tagelserna använder vi det projektnummer och den kortform som anges i bilagorna.

19Bidrag från EF på minst 0,5 miljoner euro.

20Icke-statliga organisationer, halvoffentliga organ och privata företag.

Iakttagelser

Kommissionen gjorde bra prioriteringar i fråga om stödet från EF, men en fjärdedel av de granskade projekten led av allvarliga utformningsbrister

12

Vi undersökte huruvida kommissionen hade gjort bra prioriteringar i fråga om stödet från EF och huruvida stödet från EF hade gått till väl utformade projekt.

Urvalsprocessen ledde till att stöd gavs till projekt som var förenliga med prioriteringarna för EF

13

Systemet med förslagsomgångar innebär en transparent och väldokumenterad urvalsprocess (se ruta 2).

Ruta 2

Att välja ut projektförslag

I syfte att säkerställa ett brett deltagande, öppenhet och ett efterfrågestyrt tillvägagångssätt offentliggörs förslagsinfordran och riktlinjerna för sökande på flera olika platser. Riktlinjerna innehåller praktiska anvisningar till sökande samt förslagsinfordrans syften och prioriteringar. Den sökande lämnar in en kort beskrivning av de viktigaste delarna av det föreslagna projektet och en fullständig ansökan med en detaljerad beskrivning av den föreslagna åtgärden, dess budget och detaljerade uppgifter om den sökande.

Handläggningen av förslagsinfordran övervakas av en utvärderingskommitté²¹, som ansvarar för utvärderingen av förslagen utifrån urvals- och tilldelningskriterierna i riktlinjerna för inbjudan.

Både projektbeskrivningen och den fullständiga ansökan bedöms av två personer, i de flesta fall en extern konsult och en företrädare för den berörda EU-delegationen²². Bedömningarna görs med hjälp av ett poängsystem och standardiserade bedömningsskalor med kriterier som i synnerhet omfattar projektens relevans, genomförbarhet, ändamålsenlighet, hållbarhet och kostnadseffektivitet.

Om de två bedömarna gör mycket olika bedömningar gör utvärderingskommittén en tredje utvärdering för att fastställa den slutliga poängen.

Bidrag beviljas de projekt som fått högst poäng.

14

I de två första förslagsomgångarna inom ramen för EF lämnades 975 förslag in. Av dessa valdes 142 projekt ut (15 %). Vad beträffar projektens relevans säkerställde urvalskriterierna att projekten var förenliga med de prioriteringar som fastställts för EF och de två förslagsomgångarna:

a)Alla tolv östafrikanska länder som omfattas av revisionen hade upprättat eller höll på att upprätta en nationell energipolitik. Stöd tillhandahölls även inom ramen för EUEI-PDF (se punkt 6) till elva av dessa länder för att stärka deras institutionella kapacitet och förbättra affärsklimatet för investeringar i energisektorn (se bilaga III)²³.

b)Framför allt prioriterades projekt som använde förnybar energi, vilka står för 85 % av alla beviljade bidrag (se punkt 8).

c)Projekten uppfyller väldefinierade behov i fråga om tillgången till moderna energitjänster (se ruta 3) i landsbygdsområden och stadsnära områden, som främst består av ekonomiskt svaga eller fattiga samhällen.

Ruta 3

De viktigaste energibehoven för fattiga befolkningsgrupper

I landsbygdsområden och stadsnära områden utgörs hushållens främsta elbehov i allmänhet av belysning, laddning av mobiltelefoner, en radio- eller TV-apparat, luftcirkulation och, när så är möjligt, ett kylskåp, luftkonditionering eller andra apparater. På lokal nivå är elförsörjningen till vårdenheter vanligtvis det som prioriteras högst, följt av administrativa resurser, skolor och, vid behov, vattenpumpar. De viktigaste ekonomiska verksamheter som tillgången till el har möjliggjort är malning av spannmål, risskalning, sågning, kylning av mat och dryck, sömnad och kommunikationscentraler.

Det bränsle som används vid matlagning är i de allra flesta fall fortfarande ved och träkol. Särskilt framtagna spisar som gör det möjligt att spara bränsle, och sund skogsbruksförvaltning är ett första steg mot effektivare energianvändning och energiproduktion. Moderna energilösningar för matlagning innebär att det finns tillgång till billiga och säkra gasbehållare (eller biogasproduktion) i närheten av den plats där de används. (Källor: Olika projektdokument och rapporten Poor people’s energy outlook 2013 http://practicalaction.org/ppeo2013-pr).

Bild 2

Informationsskylt för projektet Up-scaling access to integrate modern energy services for poverty reduction (uppgradering av tillgången till integrerade moderna energitjänster för att minska fattigdomen) (Matadi, Siha-distriktet, Tanzania).

Källa: Europeiska revisionsrätten.

En fjärdedel av de granskade projekten fick finansiering trots att man under bedömningsprocessen hade identifierat betydande brister i utformningen

15

Vad gäller utformningen av projekt användes lämpliga utvärderingskriterier för att bedöma

i)funktionsduglighet (med hänvisning till partnernas kapacitet och metoden för att genomföra projektet),

ii)hållbarhet (socioekonomisk, ekonomisk, teknisk och miljömässig),

iii)kostnadseffektivitet (förhållandet mellan kostnader och förväntade resultat),

iv)reproducerbarhet (påvisbara effekter som fungerar som en modell för framtida reproduktion).

16

För elva av de granskade projekten var de båda bedömarnas poängsättning och analytiska kommentarer samstämmiga. Detta var inte fallet för de övriga fem projekten, för vilka urvalsförfarandet påverkades av inkonsekvenser som inte upptäcktes av utvärderingskommittén:

a)I ett fall²⁴ var de höga poäng som den externa utvärderaren gav inte logiska med tanke på de allvarliga brister i utformningen av projektet och den stora risk för misslyckande som han ansåg föreligga²⁵. Eftersom poängen från de två bedömarna översteg tröskelvärdet valdes projektet ändå ut.

b)För de övriga fyra projekten²⁶ var det nödvändigt att låta förslagen genomgå en tredje utvärdering, eftersom de externa bedömarna pekade på allvarliga brister i utformningen av projekten som innebar att risken var stor att de inte skulle bli framgångsrika (t.ex. brist på sakkunskap hos sökande, överambitiösa mål, orealistisk planering av genomförandet, risk för att de primära resurserna skulle visa sig ohållbara, låg kostnadseffektivitet, överoptimistisk och/eller tvetydig affärsplan). Trots det rekommenderade man vid den tredje utvärderingen att bidrag skulle beviljas, utan vederbörlig hänsyn till de risker som identifierats och frånvaron av lämpliga åtgärder för att begränsa dessa.

17

I fyra av dessa fem fall²⁷ var de allvarliga bristerna i utformningen av projekten huvudorsaken till att projektmålen inte nåddes (se punkt 36).

18

I urvalsprocessen ingick en utvärdering av hur lämplig den logiska ramen för varje projekt var²⁸. Projektens mål uppfyllde SMART-kriterierna²⁹, men på grund av bristen på ordentliga genomförbarhetsstudier grundades resultatindikatorerna för att avgöra om målen hade uppnåtts inte alltid på korrekta utgångsvärden och välgenomtänkta resultatmål.

19

Av de 13 projekt som hade slutförts eller var nära att slutföras behövde man i fem fall göra stora justeringar av resultatindikatorerna för att anpassa dem till verkligheten på fältet³⁰, optimera tekniska alternativ³¹ eller hantera en oförutsedd händelse³² (se bilaga IV). Detta rörde framför allt EF I-projekten. Kommissionen åtgärdade problemet i samband med EF II-projekt. Vid den första förslagsomgången för EF II rekommenderades de sökande att göra genomförbarhetsstudier innan de lämnade in en ansökan, vilket blev obligatoriskt vid den andra förslagsomgången.

Kommissionen övervakade inte alla projekt korrekt

20

Vi undersökte huruvida projektrapporterna gav kommissionen tillräckligt med information för att övervaka hur projektarbetet fortskred och huruvida kommissionen vidtog lämpliga åtgärder i tid när så behövdes.

Kvaliteten på genomförandepartnernas rapporter var ojämn

21

I de bidragsavtal som ingåtts med genomförandepartner föreskrivs att delutbetalningarna av bidraget ska göras efter det att EU-delegationen har godkänt de preliminära och slutliga beskrivande och finansiella rapporterna. Rapporterna ska följa den mall som finns i bidragsavtalet: de ska innehålla en förteckning över vilken verksamhet som genomförts, en förklaring till varför vissa planerade verksamheter inte kunde genomföras, en redogörelse för de problem som har funnits och hur dessa har hanterats och en bedömning av de resultat som har uppnåtts.

22

När det gällde fem av de 16 granskade projekten skedde rapporteringen i tid och höll den förväntade kvaliteten. Samtliga dessa fem projekt genomfördes av erfarna utvecklingspartner³³. För de övriga projekten gäller följande:

a)De beskrivande rapporterna saknade ofta uppgifter om mellanliggande framsteg på väg mot målen.

b)När framstegen inte var tillfredsställande innehöll rapporterna ofta begränsad information om de åtgärder som planerats eller vidtagits.

c)Vid betydande förseningar i genomförandet blev ansökningarna om utbetalning och tillhörande rapporter mindre frekventa, vilket gjorde att EU:s delegationer fick ännu mindre information.

23

GD Internationellt samarbete och utveckling anlitade en konsultfirma som hjälpte EU-delegationerna med att bedöma genomförandepartnernas rapportering, registrera uppgifter om framstegen i genomförandet, inrätta ett strukturerat verktyg för att övervaka genomförandet av EF och utarbeta rapporter om EF:s övergripande resultat. När konsultfirman identifierade brister beträffande rapporternas aktualitet, kvalitet eller fullständighet informerade den genomförandepartnern och EU-delegationen och utfärdade, i förekommande fall, rekommendationer för att underlätta genomförandet. Konsultfirmans granskning av partnernas rapporter slutfördes oftast inom en till fem månader efter den period som rapporten omfattade. På grund av att firman fick sitt avtal förlängt så sent fanns det emellertid en lucka på flera månader då ingen verksamhet bedrevs, vilket i vissa fall kraftigt försenade granskningen (se bilaga V).

24

Denna standardiserade översyn som genomfördes av ett och samma företag var i viss utsträckning användbar för att harmonisera och förbättra genomförandepartnernas rapportering. Konsultfirman hade emellertid ingen befogenhet att verkställa rekommendationerna och avtalet gav det inte resurser att på plats kontrollera den information som genomförandepartnerna tillhandahöll. Denna kontroll kunde endast utföras när andra informationskällor var tillgängliga³⁴.

25

I de granskade projektens budget föreskrevs att obligatoriska halvtids- och slututvärderingar skulle genomföras och att genomförandepartnern skulle anlita externa konsulter till detta. Endast hälften av halvtidsutvärderingarna genomfördes. Av de elva granskade projekten inom ramen för EF I blev fem inte föremål för någon halvtidsutvärdering, trots att de inleddes 2008 och vid tidpunkten för revisionen var ungefär ett år från att slutföras³⁵. Ett EF II-projekt³⁶ pågick under cirka tre år och var tänkt att avslutas inom mindre än ett år, men hade inte heller varit föremål för någon halvtidsutvärdering (se bilaga V).

När det gäller en del projekt som hade allvarliga problem vid genomförandet vidtog kommissionen inte lämpliga åtgärder i tid

26

Bristerna i projektrapporteringen betonades i rapporten från februari 2012 om halvtidsutvärderingen av GD Internationellt samarbete och utvecklings första förslagsomgång³⁷. Kommissionen följde inte upp detta genom att fastställa vilka åtgärder för att försöka lösa problemen som planerades, när dessa skulle vidtas och hur ansvaret skulle fördelas³⁸.

27

Om en genomförandepartner underlåter att uppfylla sina rapporteringsskyldigheter har GD Internationellt samarbete och utveckling enligt avtalen befogenhet att när som helst begära in ytterligare uppgifter, vilka ska lämnas inom en månad, samt säga upp avtalet och återkräva de belopp som redan har utbetalats och inte styrkts. GD Internationellt samarbete och utveckling har inte utnyttjat dessa befogenheter tillfredsställande.

28

Vid de tre granskade EU-delegationerna fanns det inte mycket som tydde på att de programansvariga regelbundet gjorde projektbesök på plats. Detta gällde även när delegationerna var medvetna om att det fanns allvarliga brister, vilket var fallet med båda de misslyckade EF I-projekten³⁹. De skäl som anfördes var bristande resurser och att EF-projekt hade lägre prioritet än program inom ramen för EUF:s samarbetsstrategier med partnerländer⁴⁰.

29

För projekt som sällan besöks av delegationspersonal eller som får problem kan EU-delegationernas programförvaltare begära att GD Internationellt samarbete och utveckling planerar in ett besök där man använder sig av resultatorienterad övervakning. Tio av de 16 granskade projekten var föremål för minst en resultatorienterad övervakning⁴¹ (se bilaga V). Möjligheten användes dock inte i tillräckligt hög utsträckning för projekt som hade allvarliga och välkända genomförandeproblem:

a)Projekt 5 (Up-scaling (uppgradering)), som inleddes i januari 2008, var föremål för endast en resultatorienterad övervakning, i juni 2013. I rapporten framhålls den kaotiska situationen, men det var för sent att vidta korrigerande åtgärder.

b)Projekt 6 (Bioenergelec), som inleddes i april 2008, var aldrig föremål för någon resultatorienterad övervakning trots att genomförandet försenades kraftigt⁴² och de resultat som hade uppnåtts inte var tillfredsställande.

30

Om kommissionen anser att avtalet inte längre kan verkställas på ett effektivt eller lämpligt sätt kan den försöka komma överens om en lösning med genomförandepartnerna. Om det inte går att hitta en sådan lösning får kommissionen säga upp avtalet. Kommissionen valde att inte göra det när det i mitten av 2010 stod klart att båda de projekt som nämns i punkt 29 inte längre kunde genomföras som planerat:

a)För projekt 5 (Up-scaling (uppgradering)) hade ett alternativ varit att kraftigt begränsa den geografiska omfattningen och antalet byar som skulle utrustas och att ompröva om programmet för odling av purgerbuskar skulle fortsätta⁴³.

b)För projekt 6 (Bioenergelec) kunde man ha gjort en ny bedömning av projektplanen mot bakgrund av de dåliga resultaten från ett liknande projekt som samma partner också genomförde i Madagaskar⁴⁴.

31

EF II-projekt 6 (Wood and charcoal (trä och träkol)) genomförs i flera länder av ett privat skogsbolag. Projektet inleddes i mars 2012 och mindre än ett år från dess planerade slutdatum (juli 2015) hade man inte gjort några framsteg när det gällde den innovativa träkolskomponenten⁴⁵, och den skulle sannolikt inte förverkligas. EU-delegationerna i de berörda länderna hade inte försökt identifiera orsakerna till att projektet hade misslyckats och hade inte heller vidtagit några åtgärder med anledning av detta. Eftersom den innovativa träkolskomponenten var det som gjorde projektet berättigat till stöd från EF och denna komponent inte tillhandahålls, skulle kommissionen kunna kräva tillbaka en del av sin finansiering.

De flesta av de granskade projekten var framgångsrika och hade goda utsikter att bli hållbara

32

Vi har undersökt huruvida projekten gett planerat resultat och huruvida resultaten var hållbara.

En fjärdedel av de granskade projekten lyckades inte leverera merparten av sina förväntade resultat

33

Vid angivandet av genomförandeperioder i projektförslagen, och därefter i bidragsavtalen, underskattades i allmänhet den tid som behövdes för att genomföra projekten⁴⁶. Nio av de elva granskade EF-projekten behövde förlängas och två av dem behövde mer än dubbelt så lång tid som ursprungligen planerats (se bilaga IV).

34

Av 16 granskade projekt var tolv framgångsrika: fem hade överträffat eller skulle sannolikt överträffa sina ursprungliga mål, två hade uppnått eller skulle sannolikt uppnå sina mål, och fem skulle sannolikt inte uppnå sina mål men resultatet var fortfarande rimligt⁴⁷ (se bilagorna IV och VI, kolumnen ”Resultat”, projekt som fick A eller B i betyg). I ruta 4 finns två exempel på framgångsrika projekt.

Ruta 4

Exempel på framgångsrika projekt

Projekt 4 (Biogas) – Detta projekt genomfördes i Kenya i syfte att återvinna metangas från rötkammare för flytgödsel i småjordbruk med tre till tio mjölkkor. Biogasen används som bränsle vid matlagning i jordbrukarnas egna hushåll. Det bidrar till att spara ved eller träkol, minskar kraftigt föroreningarna inomhus och förbättrar flytgödselns gödningskvalitet. Mikroinstitutioner och offentliga initiativtagare deltog för att säkerställa att projektet reproducerades. Inom ramen för projektet installerades 765 rötkammare i fem kenyanska provinser (jämfört med målet på 460).

Projekt 14 (Small-scale solar (småskalig solenergi)) – Målet för detta projekt var att göra det möjligt för cirka 18 000 personer (eller 4 000 familjer) att få tillgång till hållbar småskalig solenergi i två landsbygdsdistrikt i Moçambique. Solenergidrivna lyktor ersätter eldning med ved eller fotogen för att få belysning. Lyktorna tillhandahålls mot en liten daglig avgift av småskaliga företag (laddningsstationer) som drivs av lokala företagare som fått särskild utbildning inom projektet. Man har byggt 41 laddningsstationer i 25 olika byar och 14 760 personer (eller 82 % av målet) har fått tillgång till billig och ren energi för belysningsändamål. Hälften av dessa företagare är kvinnor. Soldrivna laddningsstationer används också för att ladda mobiltelefoner och andra små apparater t.ex. radioapparater eller hårklippningsmaskiner.

35

Projekten för att elektrifiera landsbygden, som bl.a. handlar om att tillhandahålla energitjänster till hushåll och lokala offentliga byggnader (genom anslutning till ett mininät i byar eller använda fristående solenergienheter i glesbefolkade områden) har haft en mycket positiv effekt när det gäller att förbättra det dagliga livet på landsbygden, även om det tog lång tid för de förväntade nya ekonomiska verksamheterna att växa fram. De extra faciliteter och den extra komfort som detta har gett har t.ex. fått viktig kvalificerad personal som lärare, läkare och domare att godta att arbeta på avlägsna platser. Detta har gett ringar på vattnet och bl.a. lett till bättre offentliga tjänster och skapat kompletterande arbetstillfällen, vilket är viktigt för att minska fattigdomen⁴⁸.

Bild 3 och 4

Utbyggnad av elnätet, bl.a. till Kamilambo-kliniken, Rural electrification infrastructure and small-scale projects (infrastruktur för elektrifiering av landsbygden och småskaliga projekt) (Mumbwa-distriktet, Zambia).

En lågspänningstransformator kopplas till distributionsnätet i byn Sahasinaka, projektet rHYviere (provinsen Fianarantsoa, Madagaskar).

Källa: Europeiska revisionsrätten.

36

Fyra projekt lyckades dock inte uppnå merparten av sina förväntade mål. Detta berodde både på brister i utformningen och på kommissionens otillräckliga övervakning under genomförandet (se bilaga VI, kolumnen ”Resultat”, projekt som fått D i betyg):

a)Efter att ha genomförts i fem års tid hade projekt 5 (Up-scaling (uppgradering)) endast lyckats ge elva av de planerade 120 byarna tillgång till moderna energitjänster⁴⁹. En del av den inköpta utrustningen förblev outnyttjad och hann bli för gammal.

b)Projekt 6 (Bioenergelec) handlade om att använda biomassa för att producera elektricitet genom att i huvudsak förbränna trä i en ångpanna ansluten till en ångmotor som driver en generator. Många av de betydande risker som hade identifierats i projektets urvalsfas förverkligades⁵⁰. Att en cyklon förstörde skogen på en de fem utvalda platserna var dock en betydande risk som inte hade identifierats. Sex år efter det att projektet inleddes hade bara en enhet färdigställts och denna fungerade endast sporadiskt⁵¹. Det var alldeles för förhastat att planera att installera fem enheter innan ett pilotprojekt hade gett övertygande feedback⁵².

c)Projekt 13 (Nice Roll-out (lanseringen av Nice)) hade som mål att utöka verksamheten vid en befintlig soldriven internetcentral i Gambia till över 50 platser i Zambia och Tanzania. Projektet fick läggas ned när genomförandepartnern gick i konkurs 2013. Affärsmodellen med deltagande av den privata sektorn ansågs utgöra en betydande risk redan vid utvärderingen av projektet.

d)För projekt 16 (Wood and charcoal (trä och träkol)) var målet hållbar produktion av trä och träkol på landsbygden. Genomförandepartnern hade visat större intresse för den lönsamma skogsindustrin än för den innovativa träkolskomponenten, som var orsaken till att projektet var berättigat till EF-finansiering.

Nästan alla framgångsrika projekt som granskades hade goda utsikter att bli hållbara

37

För ett av de tolv framgångsrika projekt som granskades var hållbarheten en källa till oro på grund av den tekniska komplexiteten i kombination med bristen på lokal kapacitet. Det fanns risk för tekniska fel på kort till medellång sikt⁵³. Övriga elva projekt skulle sannolikt bli hållbara om de planerade nödvändiga åtgärderna genomfördes som planerat och situationen⁵⁴ inte förvärrades alltför mycket (se bilaga VI, kolumnen ”Hållbarhet”, projekt som fått B i betyg).

38

För de projekt som innefattar en decentraliserad elproduktionsenhet och nätdistribution⁵⁵ krävs lämplig ledning av verksamheten (elproduktion och elförsäljning) och regelbundet tekniskt underhåll⁵⁶ för att projekten ska bli hållbara. Utbildning gavs inom alla projekt för att förbättra den administrativa och tekniska kapaciteten hos framtida aktörer. Med tanke på den lokala kapaciteten behövs det emellertid fortfarande regelbunden utbildning efter det att ett projekt har slutförts för att säkerställa optimal drift av produktionsenheterna⁵⁷.

Bild 5 och 6

Solcellsenhet på ett skoltak och instruktioner till den, projektet Increase access to Electricity services (ökad tillgång till eltjänster) (Kalomo-distriktet, Zambia).

Källa: Europeiska revisionsrätten.

39

Vissa projekt ökade även medvetenheten om miljöproblem (se ett exempel i ruta 5) och tillhandahöll utbildning om hur man startar mikroföretag, något som hade blivit möjligt tack vare att man hade fått tillgång till el.

40

Produktionsenheter som levererar elektricitet till en enda kund (dvs. anslutning till det nationella distributionsnätet som vanligen drivs av halvoffentliga organ) kan råka ut för uteblivna betalningar, vilket kan äventyra projektets hållbarhet⁵⁸. Denna risk är välkänd och nationella energipolitiska reformer syftar till att gradvis införa bättre praxis och se till att de nationella nätoperatörerna får sundare ekonomi och i högre grad kan betala sina leverantörer⁵⁹.

Ruta 5

Bevarande av den primära energikällan är nyckeln till hållbarhet

Projekt 7 (rHYviere) – Projektets mål var att uppföra små vattenkraftsproduktionsenheter i en bergig region i Madagaskar. För att få hållbara vattendrag på hög höjd krävs att den naturliga floran och jordbruksverksamheten i tillrinningsområdet sköts på ett bra sätt så att regnvatten kontinuerligt kan rinna ned i alven. Nödvändig utbildning, sensibilisering och ett användbart miljöprogram med deltagande av myndigheterna för att bevara de primära energiresurserna (vattendragen) ingick i projektet. Programmet omfattar bidrag till bönder som lever i tillrinningsområdet så att de kan bevara floran genom att anpassa sina jordbruksmetoder, framför allt för att undvika ytterligare avskogning genom svedjebruk och avverkning för träkolsproduktion. De långsiktiga ekonomiska resurser som krävs för stöd till lokala bönder gjordes tillgängliga genom en särskild avgift (2,5 %) på den vattenkraft som producerats och sålts till staden i dalen.

21Vid förslagsinfordringar inom ramen för EF består utvärderingskommittén av företrädare för kommissionen (GD Internationellt samarbete och utveckling, GD Miljö, GD Forskning och innovation, GD Energi) och AVS-sekretariatet.

22När projektet rör åtgärder i mer än ett land bedöms projektet av en extern konsult och en företrädare för det relevanta regionala direktoratet vid GD Internationellt samarbete och utveckling.

23För åtta länder valdes även energi ut som en målsektor för samarbetsstrategierna i elfte Europeiska utvecklingsfonden.

24Projekt 5 (Up-scaling (uppgradering)).

25T.ex. överambitiöst projekt, för stor optimism beträffande antaganden och affärsplan och att det pågående pilotprojektet inte hade visat sig vara lämpligt.

26Projekt 2 (Best Ray), 6 (Bioenergelec), 13 (Nice Roll-out (lanseringen av Nice)) och 16 (Wood and charcoal (trä och träkol)).

27Projekt 5 (Up-scaling (uppgradering)), 6 (Bio-energelec), 13 (Nice Roll-out (lanseringen av Nice)) och 16 (Wood and charcoal (trä och träkol)). Se bilaga VI, kolumnen ”Utformning”, projekt som fick C eller D i betyg.

28Detta innefattar förhållandet mellan de socioekonomiska behov som projektet ska tillgodose och dess mål, insatser, åtgärder och resultat.

29Specifika, mätbara, nåbara, relevanta och tidsbundna mål.

30För projekt 5 (Up-scaling (uppgradering)) befanns de tillgängliga resurserna vara oförenliga med den geografiska fördelningen och antalet platser som skulle utrustas. För projekt 15 (Boreale) befanns kostnaden för och den tekniska komplexiteten hos vindkraftverk vara oförenlig med den lokala kapaciteten, och en by (av totalt åtta) hade inte tillräckligt stor befolkning för att projektet skulle vara hållbart.

31För projekt 8 (Sahambano) visade den topografiska studien att den tillgängliga vattenkraften var 700 kW i stället för planerade 460 kW. För projekt 7 (rHYviere) steg den vattenkraft som installerades på de tre platserna till 890 kW i stället för planerade 600 kW.

32För projekt 6 (Bioenergelec) förstördes de skogsbruks-resurser som var avsedda för en plats (av fem planerade) av en cyklon innan elproduk-tionsenheten hann byggas.

33Projekt 2 (Best Ray), 4 (Biogas), 7 (rHYviere), 9 (Resouth) och 15 (Boreale).

34Rapporter från besök på plats av EU-delegationens programförvaltare, resultatorienterade övervakningsrapporter och externa utvärderingar.

35Halvtidsutvärderingen av projekt 6 (Bioenergelec) genomfördes i mars 2013, dvs. fem år efter det att projektet hade inletts för en ursprunglig genomförandeperiod på tre år.

36Projekt 16 (trä och träkol).

37Halvtidsutvärdering av den första förslagsomgången inom EF inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden.

38Problemet är inte unikt för denna utvärdering. Som påtalas i revisionsrättens särskilda rapport nr 18/2014 om EuropeAids system för utvärdering och resultat-orienterad övervakning finns det brister i uppföljningen av utvärderingsresultat (punkterna 56–60).

39För projekten 5 (Up-scaling (uppgradering)) och 6 (Bioenergelec) förlängdes tidsfristerna för genom-förande till 78 respektive 81 månader (se bilaga V). För projekt 6 (Bioenergelec) fanns inga dokumenterade besök på plats som revisionsrätten kunde granska.

40Bristen på projektbesök på plats är inte unikt för EF-projekt. Som anges i GD Internationellt samarbete och utvecklings årsrapport för 2014 nådde generaldirek-toratet inte sitt mål att besöka minst 80 % av de pågående projekten och kontrakten (s. 112 och bilaga 10 s. 297–299). För 2014 var det sammanlagda resultatet 69 %, vilket var lägre än 2013 års nivå på 72 %. Bristande personal-resurser är ett av de skäl som anförs.

41Tre projekt var föremål för två resultatorienterade övervakningar.

42Den ursprungligen genom-förandeperioden planerades till 36 månader men förlängdes till 81 månader.

43Purgerbusken är en växt vars oljehaltiga frön används för att framställa biodiesel.

44Detta projekt, som inletts två år tidigare, hade inte gett något tillfredsställande resultat, framför allt p.g.a. att de maskiner som användes inte var tillförlitliga. Samma maskiner användes i projekt 6 (Bioenergelec).

45Där man skulle använda sig av industriugnar i stället för hantverksmässig produktion med dålig avkastning.

46Till exempel genomförbar-hetsstudier, bygglovsansökan och upphandlingsförfaranden (se även punkt 19).

47Resultaten låg över 75 % av målvärdena eller så noterades hoppingivande framsteg efter det att projektet hade genomförts (t.ex. en successiv ökning av antalet internetanslutna hushåll).

48T.ex. projekt 2 (Best Ray), 3 (Majaua), 7 (rHYviere), 10 (Rural electrification (elektrifiering av lands-bygden)) och 12 (Green energy (grön energi)).

49Exempelvis långdragen upphandling, logistik-begränsningar, utnyttjandeav efterfrågan på grund av konkurrensen med andra tekniker och ineffektiv odling av purgerbuskar. Projektet påverkas dessutom av en rättstvist mellan partnern och en leverantör som inte uppfyllde sina åtaganden och samtidigt blockerade utbetalningen av medel.

50Projektet missgynnades också av en tvist mellan leverantören av utrustningen och det nationella programkontoret för elektrifiering av lands-bygden (också partner i projektet).

51Den brasilianska maskinen är snarare en prototyp som fortfarande är starkt beroende av tillverkaren.

52Sex enheter planerades i förslaget men endast fem fanns kvar i bidragsavtalet.

53Projekt 9 (Resouth) får C i betyg på grund av vindkraftverks-komponentens komplexitet och det ytterst avlägsna läget.

54Yttre faktorer som direkt eller indirekt kan påverka projekten, såsom socioekonomiska förhållanden, säkerhets-situationen, en större ändring i sektorspolitiken eller miljöförstöring.

55Projekt 1 (Mwenga), 3 (Majaua), 7 (rHYviere), 8 (Sahambano), 9 (Resouth), 10 (Rural electrification (elektrifiering av lands-bygden)) och 15 (Boreale).

56Särskild uppmärksamhet kommer att behövas i vissa fall, t.ex. i fråga om vissa brister i kvaliteten på den infra-struktur som uppförts och den utrustning som installerats.

57Väletablerade samarbetspart-ner har ibland på egen bekostnad gett stöd efter det att deras anställningskontrakt löpt ut, t.ex. i projekt 9 (Resouth).

58Projekten 7 (rHYviere, en av tre platser) och 8 (Sahambano).

59I Tanzania och Madagaskar stöder t.ex. Världsbanken omfattande program för att reformera energisektorn.

Slutsatser och rekommendationer

41

Vi drar slutsatsen att kommissionen i huvudsak har varit framgångsrik men att den hade kunnat utnyttja EF bättre för att öka tillgången till förnybar energi för de fattiga i Östafrika.

42

Kommissionen anslog EF-stöd till noga prioriterade projekt för förnybar energi. Korrekta urvalskriterier tillämpades i förslagsomgångarna för att säkerställa att projekten var förenliga med EF-prioriteringarna. En fjärdedel av de granskade projekten beviljades dock bidrag trots de allvarliga brister i utformningen som hade konstaterats under urvalsprocessen. Bristen på samstämmighet mellan de poäng som dessa projekt har fått och de analytiska kommentarerna från bedömarna tyder på att urvalsprocessen inte har varit tillräckligt noggrann (se punkterna 12–19).

Rekommendation 1
Vara noggrannare i projekturvalet

När kommissionen använder sig av inbjudningar att lämna projektförslag vid urvalsförfarandet bör den förbättra sin bedömning av

i)riskerna med utformningen av åtgärderna och de planerade riskreducerande åtgärderna,

ii)genomförandepartnerns kapacitet i förhållande till planerna för genomförande av projektet.

43

Kommissionen övervakade inte alla projekt korrekt. Genomförandepartnernas rapporter höll ojämn kvalitet och stödet från den konsult som anlitats av GD Internationellt samarbete och utveckling för att förbättra rapporteringen hade en positiv men begränsad effekt. När det gäller en del projekt som hade allvarliga problem vid genomförandet vidtog kommissionen inte lämpliga åtgärder i tid.

a)Kommissionen försökte inte se till att genomförandepartnerna fullgjorde de rapporteringsskyldigheter som de har enligt bidragsavtalen.

b)Kommissionen utnyttjade inte i tillräcklig utsträckning möjligheten att låta programansvariga i EU:s delegationer granska projekten genom besök på plats eller att bedriva resultatorienterad övervakning för att komplettera den information som tillhandahölls av genomförandepartnerna, särskilt när det var känt att projekten hade stora problem.

c)Trots att kommissionen var medveten om att vissa av de granskade projekten sannolikt inte skulle genomföras som planerat försökte den inte komma överens om en lösning med genomförandepartnerna eller avsluta projekten (se punkterna 20–31).

Rekommendation 2
Förbättra övervakningen av projekten

Kommissionen bör vidta följande åtgärder:

i)Noggrant övervaka efterlevnaden av bestämmelserna i bidragsavtalen vad gäller de finansiella och beskrivande rapporternas och utvärderingarnas aktualitet och kvalitet.

ii)Om dessa bestämmelser inte följs bör kommissionen avbryta bidragsutbetalningarna och be de genomförande partnerna att lämna de upplysningar som krävs.

iii)Utöka de programansvarigas besök på plats och den resultatorienterade övervakningen för känsliga projekt utifrån en riskbaserad strategi.

iv)Sträva efter att komma överens om en lösning med genomförandepartnerna när det förefaller sannolikt att projekten inte kommer att genomföras som planerat.

v)Anta en rationell exitstrategi för att säga upp avtalet om det inte går att hitta någon lösning.

44

De flesta av de granskade projekten var framgångsrika och kommer troligen att bli hållbara om de nödvändiga åtgärderna genomförs och situationen inte förvärras alltför mycket. Även om det tog lång tid efter det att de aktuella byarna hade fått tillgång till el innan det växte fram nya ekonomiska verksamheter på landsbygden blev människornas livskvalitet betydligt bättre, särskilt genom att de fick tillgång till bättre offentliga tjänster. En fjärdedel av de granskade projekten lyckades inte leverera merparten av sina förväntade resultat, både på grund av brister i utformningen som inte åtgärdades och otillräcklig övervakning från kommissionens sida (se punkterna 32–40).

Rekommendation 3
Förbättra projektens utsikter att bli hållbara

Efter slutförandet av komplexa projekt, särskilt sådana som omfattar investeringar i infrastruktur bör kommissionen vidta följande åtgärder:

i)Kräva att genomförandepartnerna i sin slutrapport utvärderar behovet av fortsatt tekniskt stöd till verksamhetsutövarna.

ii)Överväga möjligheten att tillhandahålla medel för detta ändamål, exempelvis genom en ändring av bidragsavtalet.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning III, med ledamoten Karel PINXTEN som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 oktober 2015.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
ordförande

Bilagor

Bilaga I

Granskade projekt

Bilaga II

Betygsättningsmetod

Vid revisionen grundades betygsättningen för utformning, resultat och potentiell hållbarhet på kommissionens resultatorienterade övervakningsmetod (ROM). Följande kriterier användes:

Utformning

A
Projektets koncept (inbegripet den teknik som valts) är realistiskt och relevant i sammanhanget. Risker och lokala begränsningar har fastställts på ett bra sätt och de riskreducerande åtgärder som ska genomföras beskrivs ingående. Tydlig och välstrukturerad logisk ram, SMART-mål (betyget påverkas inte om utgångsvärde och målvärde fortfarande måste anpassas efter genomförbarhetsstudien) och lämpliga resultatindikatorer föreslås.

B
Lämplig insatslogik. Brister/betänkligheter noteras när det gäller det valda konceptet eller den valda tekniken, angivna risker och begränsningar är inte uttömmande och/eller de åtgärder som föreslås för att minska dessa är inte helt övertygande. Mål eller indikatorer behöver ändras.

C
Insatslogiken uppvisar problem som väsentligt kan påverka det förväntade resultatet, och frågor/problem noteras beträffande de punkter som anges ovan.

D
Insatslogiken är bristfällig och begränsar kraftigt möjligheterna för projektet att bli framgångsrikt, eller så finns det större frågor/problem som kommer att äventyra projektet.

Resultat

A
Alla resultat har levererats eller kommer med största sannolikhet att levereras med god kvalitet och bidra till det planerade utfallet. Aktiviteterna övervakas regelbundet och genomförs enligt tidsplanen (inga förseningar konstateras, eller endast smärre förseningar som har en logisk förklaring).

B
Resultatet levereras eller kommer med största sannolikhet att levereras enligt planerna, men det finns utrymme för förbättringar i fråga om kvalitet, förväntad omfattning och tidpunkt. Förseningar hindrar dock inte att resultat levereras.

C
Vissa resultat levereras/kommer inte att levereras i tid, i förväntad omfattning eller med god kvalitet. Korrigerande åtgärder är nödvändiga. Aktiviteterna är försenade och avviker till viss del från insatslogiken och planerna.

D
Det finns eller kommer med största sannolikhet att finnas stora brister i fråga om resultatets kvalitet och leverans. Stora justeringar krävs för att garantera att åtminstone de viktigaste resultaten levereras. Aktiviteterna är mycket försenade och avviker till stor del från insatslogiken och planerna. En exitstrategi kan behöva utarbetas för att begränsa ytterligare problem.

Hållbarhet

A
Resultaten kommer att bli hållbara på lång sikt och eventuell reproduktion säkerställs genom en gynnsam ram och/eller tillhörande åtgärder som införts inom ramen för projektet eller genom andra insatser.

B
Resultaten (eller de flesta av dem) kommer sannolikt att bli hållbara på lång sikt, om de nödvändiga åtgärderna genomförs som planerat och/eller situationen inte förvärras alltför mycket.

C
Resultaten (eller de flesta av dem) kommer sannolikt inte att bli hållbara på medellång eller lång sikt, om de nödvändiga åtgärderna inte förstärks eller kompletteras på lämpligt sätt, särskilt om situationen har en tendens att förvärras.

D
Resultaten (eller de flesta av dem) kommer sannolikt inte att bli hållbara på medellång sikt, oavsett vilka åtgärder som vidtas under rådande förhållanden.

Bilaga III

Projekt inom ramen för EUEI-PDF och målsektorer för elfte Europeiska utvecklingsfonden per land

Bilaga IV

De granskade projektens genomförandeperiod, mål och resultat

Bilaga V

Övervakning av de granskade projekten

Bilaga VI

Betygsättning av de granskade projekten

Kommissionens svar

Sammanfattning

III

Kommissionen välkomnar revisionsrättens rapport. Inrättandet av denna energifacilitet (nedan kallad EF) gav kommissionen möjlighet att för första gången på allvar ta itu med frågan om tillgång till energi i samband med utvecklingssamarbetet, mot bakgrund av de enorma behoven (48 miljarder US-dollar per år) i utvecklingsländerna¹. Kommissionen har utnyttjat EF effektivt, och som framgår av revisionsrättens rapport har de flesta av de granskade projekten varit framgångsrika och haft goda utsikter att bli hållbara. Detta är ett anmärkningsvärt resultat med tanke på de svåra omständigheter under vilka utvecklingssamarbetet ska bedrivas. Endast en fjärdedel av de granskade projekten har inte gett förväntat resultat. Detta har i viss mån berott på ogynnsamma omständigheter som fått konsekvenser för projektens ursprungliga utformning och gjort att planerade åtgärder för att reducera risker blivit ineffektiva. Kommissionen är även medveten om att det finns utrymme för vissa förbättringar, särskilt vad beträffar övervakningen av projekten på fältet. Kommissionen har redan vidtagit vissa åtgärder och kommer att göra ytterligare förbättringar i enlighet med revisionsrättens rekommendationer.

IV

Kommissionen har konsekvent och noggrant tillämpat de regler och förfaranden som gäller för förslagsomgångarna och beviljat stöd till noga prioriterade projekt.

Det var i själva verket förväntat att risker och brister skulle förekomma i förslagen avseende innovativa lösningar för hållbara och överkomliga energitjänster för de fattiga.

Risker och brister som identifierats i de utvärderade förslagen har vederbörligen beaktats av den behöriga utvärderingskommittén mot bakgrund av de relevanta riskreducerande åtgärder som sökandena i fråga föreslagit. Detta har gjorts konsekvent och objektivt före tilldelningen av de slutliga poäng som avgör rangordningen för varje förslag, med utgångspunkt i de kriterier, målsättningar och prioriteringar som angetts i riktlinjerna för förslagsomgången.

V

Vid övervakningen av projekten har kommissionen använt olika verktyg och förfaranden som stått till förfogande – bl.a. har en permanent övervakningsstruktur inrättats.

Kommissionen har i allmänhet säkrat en noggrann uppföljning under de mest kritiska genomförandefaserna och i möjligaste mån underlättat lösningar och korrigerande åtgärder i enlighet med gällande regler och förfaranden. I några specifika fall kunde övervakningen på fältet ha förstärkts.

VI

Av de projekt som revisionsrätten har granskat har 75 % redan gett de förväntade resultaten eller ännu mer. Vissa projekt har ännu inte gett merparten av sina förväntade resultat, främst på grund av problem kopplade till stödmottagarnas kapacitet eller ogynnsamma omständigheter som fått konsekvenser för projektens ursprungliga utformning och gjort att planerade riskreducerande åtgärder blivit ineffektiva.

Kommissionen konstaterar att ett visst mått av kapacitetsproblem inte kan undvikas, i synnerhet när projekten i fråga är innovativa och ambitiösa samtidigt som stödmottagarna är fattiga. Under sådana omständigheter går det inte att förvänta sig perfekta projekt.

VII

Kommissionen välkomnar revisionsrättens rekommendationer. En del åtgärder har redan vidtagits för att stärka övervakningen och öka projektens hållbarhet. I detta sammanhang vill kommissionen betona vikten av följande åtgärder, som redan har vidtagits i enlighet med revisionsrättens rekommendationer:

—Förbättringar inför senare förslagsomgångar inom ramen för EF för att säkra projektens hållbarhet.

—Förstärkning av den permanenta övervakningsfunktionen inom EF.

—Nyheterna i anslutning till det nya programmet för energisamarbete, framför allt initiativet för finansiering av elektrifiering (Electrification Financing Initiative – ElectriFI). Initiativet har utarbetats tillsammans med industrin och utvecklingsfinansiärer och syftar till att göra EU:s stöd för tillgång till hållbar energi för de fattiga mer genomförbart och hållbart och att öka utnyttjandet av stödet.

Inledning

04

Sedan 2011 har EU:s energipolitik på utvecklingsområdet vägletts av riktlinjerna i agendan för förändring, där energi pekas ut som en central drivkraft för hållbar tillväxt för alla.

05

Genom inrättandet av EF kunde kommissionen för första gången ta itu med frågan om tillgång till energi i samband med utvecklingssamarbetet, mot bakgrund av de enorma behoven i utvecklingsländerna (48 miljarder US-dollar per år, enligt Internationella energiorganet).

Iakttagelser

Kommissionen har grundligt granskat förtjänsterna och bristerna hos varje projektförslag som ingetts inom ramen för EF och prioriterat stöd till de allra bästa, som med stor marginal uppnått de allmänna kvalitetskrav som angetts i riktlinjerna för varje förslagsomgång.

Det finns alltid vissa risker och brister, men för att de allmänna målen för varje förslagsomgång ska kunna nås måste kommissionen överväga stöd till innovativa och ambitiösa projekt som väljs ut i enlighet med gällande regler och förfaranden.

Kommissionen har valt ut projekt för finansiering på grundval av de tydliga utvärderingskriterier som angetts i riktlinjerna för förslagsomgången. Här ingår relevans, sökandens och partnernas operativa och finansiella kapacitet, genomförbarhet, hållbarhet, kostnadseffektivitet och beaktande av om lämpliga åtgärder föreslagits för att reducera eventuella risker eller brister som är förknippade med komplexa utvecklingsprojekt.

16

När det gäller de fem projekt som revisionsrätten nämner har varje bedömares kommentarer och poäng beaktats av utvärderingskommittén. Kommittén är, till skillnad från enskilda bedömare, den enda instans som har fullständig överblick över alla förslag som ingetts under en förslagsomgång och varje förslags förtjänster i förhållande till de kriterier som angetts i riktlinjerna för förslagsomgången. Kommissionen har infört erforderliga förfaranden, kontroller och motvikter för att säkerställa att varje utvärderingskommitté strikt tillämpar utvärderingsreglerna på ett sätt som garanterar integritet och konsekvens i hela utvärderingsprocessen, trots eventuella brister till följd av enskilda experters bedömning.

16 a)

Bedömarna bedömde förslaget på det sätt som framgår av deras respektive poäng och kommentarer för vart och ett av de utvärderingskriterier som angetts i riktlinjerna för förslagsomgången. En del brister konstaterades visserligen, men bedömarna identifierade också viktiga styrkor, t.ex. stimulering av affärsverksamhet, god kännedom om landet, mycket gott deltagande av den privata sektorn, potential för ekonomisk hållbarhet och gott deltagande av lokalsamhället. Poängen från båda bedömarna visar att eventuella problem inte ansågs utgöra tillräcklig grund för att avvisa förslaget.

På grundval av sin granskning tilldelade utvärderingskommittén en slutlig poäng som tog hänsyn till respektive förslags styrkor och brister, såsom även förklaras i kommissionens svar på punkt 16.

16 b)

Såsom förklaras ovan är utvärderingskommittén, till skillnad från enskilda bedömare, den enda instans som har fullständig överblick över alla förslag som ingetts under en förslagsomgång och över varje förslags förtjänster i förhållande till de kriterier som angetts i riktlinjerna för förslagsomgången.

När det gäller de fyra projekt som revisionsrätten nämner konstaterade den ansvariga utvärderingskommittén vid den tredje och slutliga utvärderingen att åtgärderna för att reducera de risker och brister som identifierats var godtagbara.

17

De projekt som revisionsrätten nämner nådde inte upp till målen, främst på grund av ogynnsamma yttre faktorer som inte kunde kontrolleras (t.ex. marknadsförhållanden, teknisk utveckling, naturliga förhållandena).

18

I detta avseende framhåller kommissionen vikten av de förbättringar som gjorts inför senare förslagsomgångar inom ramen för EF II, där det krävs att förslaget ska åtföljas av en genomförbarhetsstudie.

Vid övervakningen av projekten har kommissionen använt olika verktyg och förfaranden som stått till förfogande – bl.a. har en permanent övervakningsstruktur inrättats. I några specifika fall kunde övervakningen på fältet ha förstärkts.

Kvaliteten på genomförandepartnernas rapporter var ojämn, eftersom den var beroende av stödmottagarnas skiftande rapporteringsförmåga.

22 a)

När problem med rapporternas kvalitet har konstaterats har kommissionen vidtagit åtgärder för att ta itu med dem. Stödmottagarna har t.ex. fått mallar för preliminära och slutliga beskrivande rapporter och för finansiella rapporter. Stödmottagarnas förmågan att avge rapporter av god kvalitet varierar definitivt, och inför EF II har därför förbättrade mallar för beskrivande och finansiella rapporter bifogats bidragsavtalet.

22 b)

Se kommissionens svar på punkt 22 a.

22 c)

Se kommissionens svar på punkt 22 a.

23

Kommissionen har i vederbörlig ordning förlängt avtalet med konsultfirman om tillhandahållande av lämpliga övervakningstjänster för de pågående EF-projekten och för de projekt som valts ut i samband med de två senaste förslagsomgångarna inom EF II avseende elektrifiering av landsbygden och instabilitet.

24

En standardiserad översyn genomförd av ett och samma företag har i viss utsträckning varit användbar för att harmonisera och förbättra genomförande- partnernas rapportering, och avtalet med konsultfirman kan ge resurser att på plats kontrollera den information som lämnats i deras rapporter. Kommissionen har därför vidtagit nödvändiga åtgärder och förlängt avtalet med konsultfirman på ett sätt som vid behov möjliggör övervakningstjänster genom uppdrag på plats.

Befogenheten att verkställa rekommendationer gentemot EF-stödmottagare ligger dock, i enlighet med bestämmelserna i respektive bidragsavtal, kvar hos EU:s delegationer och kan inte delegeras till konsultfirman.

25

För en del projekt gjordes ingen halvtidsutvärdering eftersom den verksamhet som genomförts inte var tillräcklig.

Kommissionen har utnyttjat alla tillgängliga instrument för att stödja projektgenomförandet och har vidtagit lämpliga åtgärder inom de gränser som anges i avtalsbestämmelserna.

Radikala förändringar av projektverksamheten är i själva verket inte möjliga enligt avtalsbestämmelserna, som bl.a. föreskriver att ändringar inte får syfta eller leda till att avtalet ändras på så sätt att beslutet om beviljande av bidrag ifrågasätts och inte får leda till att sökande behandlas olika.

26

Rekommendationerna om att förbättra kvaliteten på projektrapporteringen togs i beaktande vid utformningen av de senare förslagsomgångarna inom EF II.

27

Kommissionen (liksom övervakningsexperterna inom ramen för deras avtal) har vid flera tillfällen begärt ytterligare uppgifter eller klargöranden, och när sådana har uteblivit har utbetalningarna avbrutits i enlighet med avtalsbestämmelserna.

Vad beträffar möjligheten att säga upp ett avtal är detta en drastisk åtgärd som kan leda till att betydande investeringar/insatser som redan gjorts går förlorade. Denna möjlighet övervägs först när alla andra tänkbara alternativ har misslyckats, med beaktande av de slutliga stödmottagarnas intresse och principen om sund ekonomisk förvaltning.

28

De regelbundna besöken på plats görs alltid när det är möjligt och är väsentliga för övervakning och uppföljning av ett projekt. Delegationerna kan övervaka projekt på en rad olika sätt, t.ex. genom fjärrövervakning på grundval av rapporter, telekonferenser, skrivbordsundersökningar, kontakter med stödmottagare osv. Regelbundenheten i besöken på plats beror bl.a. på arbetsbelastningen, platsen för projektet och tillgängligheten, säkerhetsfrågor och tillgängliga resurser. Hur varje projekt lämpligast övervakas eller följs upp och om/hur tjänstemän vid en viss EU-delegation regelbundet ska besöka ett EF-projekt eller inte kan bara avgöras av den ansvariga delegationschefen. Han eller hon har fullständig överblick över delegationens alla uppgifter och vilken prioritet en enskild uppgift ska ges, med hänsyn till personalläget och de olika begränsningarna.

29

Resultatorienterad övervakning är bara ett av de verktyg som kan användas för att övervaka ett projekt, och kommissionen har använt det på lämpligt sätt vid sidan av alla andra övervakningsverktyg, t.ex. den permanenta övervakningsfunktionen inom EF inom ramen för tjänsteavtalet med konsultfirman.

29 a)

Det projekt som revisionsrätten nämner var visserligen föremål för resultatorienterad övervakning endast 2013, men tack vare regelbundna kontakter och korrespondens var EU:s delegation i Tanzania hela tiden medveten om läget för projektet och vidtog åtgärder för att komma till rätta med situationen. Utöver de preliminära rapporter som krävdes enligt avtalet utarbetades exempelvis varje halvår interna övervakningsrapporter av projektets genomförandepartner, i enlighet med den praxis som delegationen införde 2012 för att förstärka övervakningen. Delegationen stod i regelbunden kontakt med projektet och gav stöd för att underlätta lösningar.

29 b)

Projektet föreslogs aldrig för resultatorienterad övervakning under 2010 och 2011, eftersom de framsteg som gjorts vid den tiden inte var tillräckliga. Projektet föreslogs inledningsvis för resultatorienterad övervakning 2012, men man beslutade att stryka det från listan eftersom tillräckliga insatser ännu inte gjorts på fältet. En halvtidsöversyn hade dessutom redan planerats till början av 2012, sedan genomförandeperioden förlängs med 24 månader.

30

Såsom förklaras i punkt 27 övervägs möjligheten att säga upp avtalet först när alla andra tänkbara alternativ har misslyckats. De avdelningar som ansvarade för att övervaka genomförandet av de två projekt som revisionsrätten nämner hade ännu inte slagit fast att så var fallet och att det inte längre fanns någon annan möjlighet att genomföra projekten.

30 a)

Den delegation som ansvarade för projektet beslutade, efter att ha övervägt möjliga korrigerande åtgärder, att en begränsning av projektets geografiska omfattning inte hade varit det bästa alternativet.

31

Delegation i Moçambique var hela tiden medveten om projektets svårigheter. Innovativa projekt på områden som är relativt nya för det lokala sammanhanget möter ofta svårigheter i inledningsskedet. Med tiden blev det dock allt tydligare att programmålen inte skulle kunna nås, och delegationen gjorde då många försök att hitta lämpliga lösningar. Ett antal förslag till lösningar på projektets svårigheter diskuterades, men ingen av de föreslagna lösningarna bedömdes som realistisk, och projektet måste avslutas. Delegationen gjorde i april 2015 ett besök på plats (avseende både verksamhet, finansiering och avtal), och man beslutade därefter att avsluta projektet.

Av de projekt som revisionsrätten har granskat har 75 % redan gett de förväntade resultaten eller ännu mer.

36

Fyra projekt som granskats av revisionsrätten lyckades inte uppnå merparten av sina förväntade mål på grund av kapacitetsproblem hos stödmottagarna och ogynnsamma förhållanden som fick konsekvenser för projektens ursprungliga utformning och gjorde att de riskreducerande åtgärderna blev ineffektiva.

Kommissionen konstaterar att ett visst mått av kapacitetsproblem inte kan undvikas, i synnerhet när projekten i fråga är innovativa och ambitiösa samtidigt som stödmottagarna är fattiga. Under sådana omständigheter går det inte att förvänta sig fulländade projekt.

36 c)

Utvärderingen av projektet följde det tillämpliga förfarandet, enligt vilket deltagande av den privata sektorn betraktades som en styrka för projektens hållbarhet.

Slutsatser och rekommendationer

41

Kommissionen välkomnar revisionsrättens rapport. Inrättandet av EF gav kommissionen möjlighet att för första gången på allvar ta itu med frågan om tillgång till energi i samband med utvecklingssamarbetet, mot bakgrund av de enorma behoven (48 miljarder US-dollar per år) i utvecklingsländerna². Kommissionen har utnyttjat EF effektivt, och som framgår av revisionsrättens rapport har de flesta av de granskade projekten varit framgångsrika och haft goda utsikter att bli hållbara. Detta är ett anmärkningsvärt resultat med tanke på de svåra omständigheter under vilka utvecklingssamarbetet ska bedrivas. Endast en fjärdedel av de granskade projekten har inte gett förväntat resultat. Detta har i viss mån berott på ogynnsamma omständigheter som fått konsekvenser för projektens ursprungliga utformning och gjort att planerade riskreducerande åtgärder blivit ineffektiva. Kommissionen är även medveten om att det finns utrymme för vissa förbättringar, särskilt vad beträffar övervakningen av projekten på fältet. Kommissionen har redan vidtagit vissa åtgärder och kommer att göra ytterligare förbättringar i enlighet med revisionsrättens rekommendationer.

42

Kommissionen har konsekvent och noggrant tillämpat de regler och förfaranden som gäller för förslagsomgångarna och beviljat stöd till noga prioriterade projekt.

Utvärderingskommittén har varit medveten om riskerna och bristerna i anslutning till varje förslag. Det var i själva verket förväntat att risker och brister skulle förekomma i samband med EF, som bl.a. syftade till att främja innovation mot bakgrund av utmaningarna när det gäller att tillhandahålla hållbara och överkomliga energitjänster för de fattiga.

Risker och brister som identifierats i de utvärderade förslagen har vederbörligen beaktats av den behöriga utvärderingskommittén, även mot bakgrund av de relevanta riskreducerande åtgärder som sökandena i fråga föreslagit. Detta har gjorts på ett konsekvent och objektivt sätt före tilldelningen av de slutliga poäng som avgör rangordningen för varje förslag, med utgångspunkt i de kriterier, målsättningar och prioriteringar som angetts i riktlinjerna för förslagsomgången.

Rekommendation 1

Kommissionen godtar denna rekommendation och har vidtagit lämpliga åtgärder:

i)I enlighet med mallarna i Prag 2014 spelar bedömningen av åtgärdens utformning en central roll vid utvärderingen av förslag. Av 50 möjliga punkter i projektbeskrivningen avser 10 åtgärdens utformning. Betydande brister i utformningen kommer därför i de flesta fall att leda till att förslaget avvisas redan i projektbeskrivningsskedet.

ii)Sökandenas kapacitet att genomföra åtgärden utvärderas i samband med den fullständiga ansökan. Bedömningen av den operativa kapaciteten har nyligen utvidgats till att även omfatta medsökande och anknutna enheter. Med tanke på betydelsen av denna aspekt har kommissionen infört en lägsta tröskel i Prag 2014. För att kunna komma i fråga för bidrag måste sökande komma upp i minst 12 av 20 poäng för kapacitet.

43

Vid övervakningen av projekten har kommissionen använt olika verktyg och förfaranden som stått till förfogande – bl.a. har en permanent övervakningsstruktur inrättats.

Kommissionen har i allmänhet säkrat en noggrann uppföljning under de mest kritiska genomförandefaserna och i möjligaste mån underlättat lösningar och korrigerande åtgärder i enlighet med gällande regler och förfaranden. I några specifika fall kunde övervakningen på fältet ha förstärkts.

43 a)

Kommissionen åtgärdade bristerna i rapporteringen för varje avtal för sig och införde dessutom förbättrade mallar för preliminära och slutliga beskrivande rapporter och för finansiella rapporter.

43 b)

Kommissionen har säkrat en noggrann uppföljning med besök på plats och genom projektövervakning på en rad olika sätt, t.ex. fjärrövervakning på grundval av rapporter, telekonferenser, skrivbordsundersökningar osv. Regelbundenheten i besöken på plats beror på arbetsbelastningen, platsen för projektet och tillgängligheten, säkerhetsfrågor och tillgängliga resurser. Beslutet att regelbundet besöka ett EF-projekt eller inte kan bara fattas av den ansvariga delegationschefen. Han eller hon har fullständig överblick över alla delegationens uppgifter och vilken prioritet en enskild uppgift ska ges, med hänsyn till personalsituationen och de olika begränsningarna.

Vad beträffar resultatorienterad övervakning är det bara ett av de verktyg som kan användas för att övervaka ett projekt. För de projekt som inte varit föremål för resultatorienterad övervakning har andra övervakningsmetoder använts.

43 c)

Kommissionen har alltid försökt stödja ett framgångsrikt projektgenomförande och har försökt att (tillsammans med bidragsmottagarna) hitta lösningar på eventuella problem. Uppsägning av bidragsavtalet har därför betraktats som det sista alternativet, för att inte äventyra investeringar/insatser och vinster för slutliga stödmottagare inom EF.

Rekommendation 2 – kommissionens gemensamma svar på punkterna i)–v)

Kommissionen godtar rekommendationen. Det finns utrymme för förbättring i form av förstärkt projektövervakning. Kommissionen har redan tagit itu med detta på ett konsekvent sätt, och ytterligare åtgärder kommer att övervägas för att delegationerna ska kunna stärka projektövervakningen, även med tanke på deras begränsningar i fråga om ekonomisk resurser och personal.

44

Endast en fjärdedel av de granskade projekten har inte gett förväntat resultat, främst på grund av problem kopplade till stödmottagarnas kapacitet eller ogynnsamma omständigheter som fått konsekvenser för projektens ursprungliga utformning och gjort att planerade riskreducerande åtgärder blivit ineffektiva.

Rekommendation 3

Kommissionen godtar denna rekommendation.

En bedömning av det eventuella behovet av fortsatt tekniskt stöd skulle vara till hjälp för att identifiera eventuella stödbehov när EF-finansieringen upphört. Den ursprungliga bidragstilldelningen kommer inte att kunna ökas inom ramen för det gällande EF-programmet. Kommissionen kommer dock att undersöka hur detta kan hanteras, så att värdet av den investering som gjorts kan befästas. Kommissionen kommer dessutom att undersöka hur rekommendationen ska tillämpas inom nya och innovativa program, t.ex. initiativet för finansiering av elektrifiering (Electrification Financing Initiative – ElectriFI).

1Internationella energiorganets rapport Energy for all: financing access for the poor, särskilt utdrag ur World Energy Outlook, IEA, 2011.

2Internationella energiorganets rapport Energy for all: financing access for the poor, särskilt utdrag ur World Energy Outlook, IEA, 2011.

QJ-AB-15-014-SV-E    ISSN 1977-5830

År 2004 hade närmare två miljarder människor i utvecklingsländerna inte tillgång till tillräckliga och hållbara energitjänster till överkomliga priser, vilket är en förutsättning för att utvecklingsmålen ska nås. EU-mekanismen för energiinvesteringar i AVS-staterna inrättades i juni 2005 med syftet att främja fattigas tillgång till moderna energitjänster på landsbygden och i städernas utkanter, med starkt fokus på Afrika söder om Sahara och förnybar energi. I vår rapport konstaterar vi att kommissionen i huvudsak har varit framgångsrik men kunde ha använt EU-mekanismen för energiinvesteringar i AVS-staterna bättre för att öka tillgången till förnybar energi för de fattiga i Östafrika. Vi lägger fram ett antal rekommendationer för att säkerställa noggrannare projekturval, bättre övervakning och bättre utsikter för hållbara projekt.