EUROPSKI REVIZORSKI SUD

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUKSEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-pošta: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).

Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.

Print | ISBN 978-92-872-3558-9 | ISSN 2315-0548 | doi:10.2865/223485 | QJ-AB-15-021-HR-C
PDF | ISBN 978-92-872-3551-0 | ISSN 2315-2230 | doi:10.2865/220384 | QJ-AB-15-021-HR-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3534-3 | ISSN 2315-2230 | doi:10.2865/958631 | QJ-AB-15-021-HR-E

© Europska unija, 2015.

Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a

Besplatne publikacije:

•jedan primjerak:
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);

•više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).

(*)Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).

Publikacije koje se plaćaju:

•u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).

HR
2015.

BR. 17

Tematsko izvješće

Potpora Komisije
akcijskim timovima
za mlade: ostvareno
je preusmjeravanje
sredstava ESF-a,
ali uz nedovoljnu
usredotočenost
na rezultate

(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)

Revizorski tim

U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna proračunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstojeće razvojne promjene te politički i javni interes.

Ovu reviziju uspješnosti provelo je II. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Henri Grethen, a specijalizirano je za rashodovna područja strukturnih politika, prometa i energije. Reviziju je predvodila članica Suda Iliana Ivanova, a potporu su joj pružali voditelj njezina ureda Tony Murphy, ataše Mihail Stefanov i asistent Peter Borsos, voditelj odjela Emmanuel Rauch, voditelj tima Valeria Rota te revizori Luis De La Fuente Layos, Živka Kalajdžieva i Anna Fiteni.

Slijeva nadesno: Ž. Kalajdžieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos, P. Borsos.

Sadržaj

Pojmovnik

Sažetak

Uvod

Mjere EU-a za suzbijanje nezaposlenosti mladih

Uloga EU-a u politici zapošljavanja mladih

Akcijski timovi za mlade

Europski socijalni fond: stanje prije provedbe preusmjeravanja sredstava 2012./2013.

Rezultati inicijative o akcijskim timovima za mlade prema izvješću Komisije

Opseg revizije i revizijski pristup

Opažanja

Procjena djelotvornosti savjetodavne uloge Komisije

Djelotvornost savjetodavne uloge Komisije u vezi s akcijskim timovima za mlade bila je ograničena dostupnim informacijama o uspješnosti i financijskim sredstvima ESF-a

Iz pripremnih aktivnosti Komisije proizišla su općenita „sažeta izvješća o državama”

Ishod inicijative o akcijskim timovima za mlade

Iz sastanaka akcijskih timova za mlade proizišli su prijedlozi za reprogramiranje i preraspodjelu sredstava ESF-a u općim crtama

Akcijski timovi za mlade doveli su do reprogramiranja i/ili preraspodjele sredstava ESF-a, no teško je utvrditi ukupni iznos

Pri procjeni izmjena operativnih programa ESF-a koje su predložile države članice Komisija se uglavnom usredotočila na proračunska pitanja

Akcijski planovi za mlade pripremljeni su s različitom razinom detalja, a u nacionalnim programima reformi u ograničenoj se mjeri upućuje na akcijske timove za mlade

Praćenje rezultata inicijative o akcijskim timovima za mlade i izvješćivanje o njima koje provodi Komisija

Praćenje mjera poduzetih u vezi s rezultatima inicijative o akcijskim timovima za mlade koje provodi Komisija temeljilo se na postojećim mehanizmima praćenja ESF-a

Nedostatci u izvješćima Komisije u pogledu rezultata inicijative o akcijskim timovima za mlade

Zaključci i preporuke

Odgovori Komisije

Pojmovnik

Europska strategija zapošljavanja: europska strategija zapošljavanja uvedena je 1992. godine Ugovorom o Europskoj uniji i otad čini temelj politike zapošljavanja EU-a. Njezin je glavni cilj stvaranje brojnijih i boljih radnih mjesta u cijelom EU-u. Sastavni je dio strategije Europa 2020. i provodi se u okviru europskog semestra.

Europski semestar: europski semestar prva je faza godišnjeg ciklusa smjernica i nadzora u vezi s gospodarskom politikom EU-a. U svakom europskom semestru Europska komisija analizira politike o fiskalnoj i strukturnoj reformi svake države članice te iznosi preporuke i prati njihovu provedbu. U drugoj fazi godišnjeg ciklusa, poznatoj kao nacionalni semestar, države članice provode dogovorene politike.

Europski socijalni fond: cilj je Europskog socijalnog fonda (ESF) ojačati gospodarsku i socijalnu koheziju u okviru Europske unije poboljšanjem mogućnosti zapošljavanja (uglavnom mjerama osposobljavanja), te poticati visoku razinu zaposlenosti i stvaranje brojnijih i boljih radnih mjesta.

Intervencija: svaka radnja ili operacija koje su provela javna tijela ili druge organizacije, bez obzira na njihovu prirodu (politika, program, mjera ili projekt). Intervencije se provode u obliku bespovratnih sredstava, zajmova, subvencioniranih kamata, jamstava te sudjelovanjem u programima kapitala i rizičnog kapitala ili drugim oblicima financiranja.

Jamstvo za mlade: programom Jamstvo za mlade koji je usvojen Preporukom Vijeća o uspostavi Jamstva za mlade od 22. travnja 2013. trebalo bi omogućiti svim osobama mlađim od 25 godina da prime kvalitetnu ponudu za posao, nastavak obrazovanja, pripravničku praksu ili stažiranje u roku od četiri mjeseca od završetka formalnog obrazovanja ili gubitka posla. Jamstvo za mlade ključna je strukturna reforma kojom se omogućuje bolja suradnja institucija kako bi se ostvarili konkretni rezultati za mlade.

Nacionalni program reformi: godišnji dokument koji priprema i podnosi svaka država članica i u kojem su predstavljene politike i mjere koje država članica poduzima kako bi održala rast i radna mjesta s ciljem ostvarenja ciljnih vrijednosti strategije Europa 2020. Nacionalni program reformi predstavlja se uz program stabilnosti/konvergencije, u kojem se iznose proračunski planovi države članice za nadolazeće tri ili četiri godine.

Operativni program: operativnim programom određuju se prioriteti i posebni ciljevi država članica te na koji će se način upotrijebiti sredstva za financiranje projekata (sufinanciranje EU-a te nacionalnih javnih i privatnih subjekata) tijekom određenog razdoblja (obično sedam godina). Tim se projektima mora pridonijeti postizanju određenog niza ciljeva navedenih na razini prioritetne osi operativnog programa. Operativne programe izrađuju države članice, a prije provođenja isplata iz proračuna EU-a mora ih odobriti Komisija. Izmjene operativnih programa tijekom predmetnog razdoblja moguće su samo uz suglasnost obje strane.

Podijeljeno upravljanje: način izvršenja proračuna EU-a u okviru kojeg Komisija delegira zadaće izvršenja državama članicama, no istodobno zadržava konačnu odgovornost¹.

Pokazatelj: mjerljiva zamjenska vrijednost za neki cilj kojom se dobivaju korisne informacije za procjenu mjere u kojoj je cilj ispunjen.

Prioritetna os: jedan od prioriteta strategije u operativnom programu koji obuhvaća skupinu povezanih operacija s posebnim mjerljivim ciljevima.

Programsko razdoblje: višegodišnji okvir unutar kojega se planiraju i provode rashodi strukturnih fondova i Kohezijskog fonda.

Strategija Europa 2020.: desetogodišnja strategija EU-a za radna mjesta i rast. Pokrenuta je 2010. godine s ciljem stvaranja uvjeta za pametan, održiv i uključiv rast.

Upravljačko tijelo: nacionalno, regionalno ili lokalno tijelo vlasti (ili bilo koje drugo javno ili privatno tijelo) koje je država članica zadužila za upravljanje operativnim programom. Njegove zadaće obuhvaćaju odabir projekata koji će se financirati, praćenje načina provedbe projekata te podnošenje izvješća Komisiji o financijskim pitanjima i ostvarenim rezultatima.

1Članak 59. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

Sažetak

I

Nezaposlenost mladih nije nova pojava jer se većina država članica već godinama suočava sa strukturnim problemima pri uključivanju mladih u tržište rada, a stope nezaposlenosti mladih općenito su više od onih za ostale dobne skupine. Dugogodišnji problem visoke stope nezaposlenosti mladih u EU-u (u dobi od 15 do 24 godine) dodatno se pogoršao zbog financijske i dužničke krize. U odnosu na 2008. godinu, kad je iznosila iznad 15 %, ta se stopa 2013. povećala na dotad neviđenu razinu od više od 23 %, a 2014. se smanjila na malo više od 22 %.

II

Komisija je u prosincu 2011. predstavila svoju „Inicijativu o mogućnostima za mlade”, u kojoj je utvrdila mjere za suzbijanje nezaposlenosti mladih. Ta se inicijativa temelji na vodećoj inicijativi „Mladi u pokretu” i iskustvima iz aktivnosti financiranih u okviru Europskog socijalnog fonda (ESF). Na neformalnom sastanku Europskog vijeća 30. siječnja 2012. Komisija je u okviru svoje inicijative o mogućnostima za mlade predložila državama članicama da razrade i provedu sveobuhvatne inicijative o zapošljavanju, obrazovanju i vještinama mladih te da u svoje nacionalne programe reformi uvrste akcijske planove za mlade.

III

Također je predložila uspostavu akcijskih timova za mlade, u kojima će se okupiti stručnjaci država članica i Komisije. Akcijski timovi za mlade trebali bi pomoći kako bi se u osam država članica s najvišim stopama nezaposlenosti² na najbolji način iskoristili strukturni fondovi EU-a usmjeravanjem nedodijeljenih sredstava iz programskog razdoblja 2007.–2013. projektima kojima se podupiru mogućnosti zapošljavanja mladih i olakšava pristup sredstvima za male poduzetnike.

IV

Sud je procijenio jesu li prijedlozi koje su 2012. godine iznijeli akcijski timovi za mlade o tome kako postići brže i djelotvornije rezultate za mlade nezaposlene osobe u okviru rashoda ESF-a doprinijeli preusmjeravanju (tj. reprogramiranju i preraspodjeli) sredstava ESF-a. Inicijativom o akcijskim timovima za mlade obuhvaćena su sredstva ESF-a u visini od gotovo 10 milijardi eura dostupnih za reprogramiranje u navedenih osam država članica.

V

Zaključili smo da su posebni prijedlozi o tome kako postići brže i djelotvornije rezultate za mlade nezaposlene osobe, koje su izradili akcijski timovi za mlade uspostavljeni za tih osam država članica, bili ograničeni. Djelotvornost savjetodavne uloge u vezi s akcijskim timovima za mlade, koju Komisija obavlja za potrebe država članica, bila je ograničena razinom i kvalitetom dostupnih informacija o tome kako se postojeće mjere ESF-a ili nacionalne mjere za mlade nezaposlene osobe provode na terenu. Iako je djelovanje akcijskih timova za mlade dovelo do reprogramiranja i preraspodjele sredstava ESF-a (prema podatcima koje je dostavila Komisija u ukupnom iznosu od približno 1,9 milijardi eura do lipnja 2013.), Komisija se pri procjeni izmjena operativnih programa uglavnom usredotočila na proračunska pitanja, a ne na to kako najbolje iskoristiti sredstva ESF-a. Naposljetku, do 2014. godine postojali su nedostatci u načinu na koji je Komisija pratila rezultate inicijative o akcijskim timovima za mlade i izvješćivala o njima.

VI

Sud preporučuje Komisiji da bi trebala:

–uzeti u obzir, pri budućim inicijativama te vrste, mogućnosti i ograničenja određena političkim i pravnim kontekstom, svoje posebno znanje i stručnost u tom području (na temelju provedbe mjera financiranih sredstvima EU-a i nacionalnim sredstvima) te dostupnost potrebnih administrativnih i financijskih resursa na razini EU-a i država članica,

–u programskom razdoblju 2014.–2020.:

(a)zajamčiti da se budući zahtjevi za reprogramiranje pokreću s ciljem postizanja boljih rezultata, a ne prvenstveno radi rješavanja poteškoća u povlačenju sredstava EU-a;

(b)odobravati zahtjeve država članica za izmjene operativnih programa samo ako se dodatni rezultati koji bi trebali proizići iz predloženih proračunskih prijenosa mogu postići na razuman način;

(c)zatražiti od država članica da podnose dovoljno detaljna izvješća o izvanrednim prijenosima u okviru operativnih programa i izmjenama prioriteta u godišnjim izvješćima o provedbi te da iznesu postignute rezultate;

(d)aktivno sudjelovati u odborima za praćenje operativnih programa i poticati države članice da poduzmu odgovarajuće mjere kad svojom procjenom godišnjih izvješća o provedbi utvrdi da ciljne vrijednosti neće biti dostignute;

-zajamčiti sustavnu provedbu osnovnih provjera vjerodostojnosti i pouzdanosti podataka dobivenih od država članica, kad se u svojim priopćenjima koristi tim podatcima.

2Irska, Grčka, Španjolska, Italija, Latvija, Litva, Portugal i Slovačka.

Uvod

Mjere EU-a za suzbijanje nezaposlenosti mladih

01

Nezaposlenost mladih nije nova pojava jer se većina država članica već godinama suočava sa strukturnim problemima pri uključivanju mladih u tržište rada, a stope nezaposlenosti mladih općenito su više od onih za ostale dobne kategorije (vidjeti sliku 1.). Taj se problem dodatno pogoršao zbog financijske i dužničke krize te se stopa nezaposlenosti mladih EU-a (u dobi od 15 do 24 godine), koja je 2008. iznosila iznad 15 %, naglo povećala na 21 % 2010. godine, a potom na više od 23 % 2012. i 2013. godine, smanjivši se 2014. na nešto više od 22 %.

02

U okviru europske strategije zapošljavanja Europska komisija već godinama podupire države članice kako bi se smanjile stope nezaposlenosti mladih. Osim toga, u kontekstu strategije Europa 2020., u rujnu 2010. pokrenuta je vodeća inicijativa „Mladi u pokretu” koja je ponudila okvir s prioritetima politika kako bi se smanjila nezaposlenost mladih, uz poseban naglasak na olakšanje prijelaza iz obrazovne sredine u svijet rada i smanjenje rascjepkanosti tržišta rada.

Slika 1.

Stopa nezaposlenosti prema dobi, 2008.–2014., EU-28

Izvor: Eurostat, „Total unemployment - Labour Force Survey series - Unemployment rates by sex, age and nationality (%)” (hrv. Ukupna nezaposlenost – Ankete o radnoj snazi – Stope nezaposlenosti prema spolu, dobi i državljanstvu (%)), ažurirani podatci od 28. 9. 2015.

03

Komisija je 20. prosinca 2011. pokrenula „Inicijativu o mogućnostima za mlade”³ i pozvala je države članice i Komisiju na neodložno poduzimanje potrebnih mjera tijekom 2012. i 2013. godine. Cilj EU-a bio je poduprijeti države članice u poboljšanju stanja u vezi sa zapošljavanjem i obrazovanjem mladih preispitivanjem politika i uspješnosti država članica u kontekstu postupka nadzora u okviru europskog semestra te uporabom strukturnih fondova EU-a, posebice Europskog socijalnog fonda (ESF), za financiranje aktivnosti usmjerenih na smanjenje stopa nezaposlenosti mladih.

04

U travnju 2013. Vijeće je na temelju prijedloga Komisije preporučilo državama članicama da pruže „Jamstvo za mlade” kojim bi se zajamčilo da sve osobe mlađe od 25 godina prime kvalitetnu ponudu za posao, nastavak obrazovanja, pripravničku praksu ili stažiranje u roku od četiri mjeseca od završetka formalnog obrazovanja ili gubitka posla⁴.

Uloga EU-a u politici zapošljavanja mladih

05

Za politiku suzbijanja nezaposlenosti mladih odgovorne su prvenstveno države članice, i to na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. U skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije države članice i EU moraju izraditi usklađenu strategiju zapošljavanja, posebice s ciljem promicanja kvalificirane, obrazovane i prilagodljive radne snage i tržišta rada koja se mogu prilagoditi gospodarskim promjenama⁵.

06

Uloga je EU-a u politici zapošljavanja uskladiti politike zapošljavanja država članica te poduprijeti i po potrebi dopuniti njihovo djelovanje. Osim toga, cilj postizanja visokog stupnja zaposlenosti mora se uzeti u obzir pri oblikovanju i provedbi politika i aktivnosti EU-a⁶.

07

U kontekstu europske strategije zapošljavanja, koja je od 2011. godine ojačana gospodarskim upravljanjem u okviru europskog semestra, Komisija također igra ulogu u predlaganju preporuka za pojedine zemlje koje iznosi Vijeću i koje se među ostalim odnose i na politike zapošljavanja država članica⁷.

Akcijski timovi za mlade

08

Na neformalnom sastanku Europskog vijeća 30. siječnja 2012. Komisija je u okviru svoje inicijative o mogućnostima za mlade predložila državama članicama da razrade i provedu sveobuhvatne inicijative o zapošljavanju, obrazovanju i vještinama mladih te da u svoje nacionalne programe reformi uvrste akcijske planove za mlade. Komisija je također izložila zamisao o uspostavi „akcijskih timova za mlade” kako bi se u osam država članica s najvišim stopama nezaposlenosti pomoglo u iskorištavanju sredstava EU-a (uključujući i sredstva iz ESF-a) koja su još bila dostupna u okviru programskog razdoblja 2007.–2013. s ciljem podupiranja mogućnosti zapošljavanja mladih i olakšavanja pristupa sredstvima za male i srednje poduzetnike⁸ (vidjeti okvir 1.).

Okvir 1.

Ovlasti i sastav akcijskih timova za mlade

Inicijativa o akcijskim timovima za mlade bila je pokrenuta s ciljem usmjeravanja nedodijeljenih sredstava EU-a i pružanja stručnog znanja kako bi se postigli brži i djelotvorniji rezultati. Zadaća svakog tima bila je surađivati s nacionalnim partnerima u aktivnostima usmjerenima na borbu protiv nezaposlenosti mladih te pomoći malim i srednjim poduzetnicima da dobiju pristup financiranju zajmovima i bespovratnim sredstvima. Stručnjaci su trebali ponuditi nove poglede na uporabu strukturnih fondova i iskoristiti znanja Komisije u vezi s dobrom praksom u različitim državama članicama kako bi se nacionalnim tijelima pomoglo pri preraspodjeli sredstava projektima kojima bi se „ostvarili najveći učinci u najkraćem mogućem roku”⁹.

Akcijske timove za mlade činili su stručnjaci iz nadležnih nacionalnih tijela te iz glavnih uprava Komisije, i to GU za regionalnu i urbanu politiku, GU za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost, GU za obrazovanje i kulturu i GU za gospodarska i financijska pitanja. Za njihovu koordinaciju bili su zaduženi predstavnici ureda predsjednika vlada država članica te Glavno tajništvo Komisije pod nadzorom predsjednika Komisije.

09

Inicijativa o akcijskim timovima za mlade usmjerila se na osam država članica sa stopom nezaposlenosti mladih koja je krajem 2011. iznosila približno 30 % ili više: Irska, Grčka, Španjolska, Italija, Latvija, Litva, Portugal i Slovačka. Države članice odabrane su na temelju stope nezaposlenosti mladih. Iako je Europsko vijeće zatražilo od Komisije da kao prvi korak surađuje s državama članicama koje imaju najviše stope nezaposlenosti mladih kako bi se dostupna sredstva EU preusmjerila na potporu mladima s ciljem njihova zapošljavanja ili osposobljavanja¹⁰, pri odabiru navedenih osam država članica Komisija nije uzela u obzir sredstva ESF-a dostupna za reprogramiranje (vidjeti tablicu 1.). Akcijski timovi uspostavljeni su u veljači 2012. i svoje su sastanke održavali u navedenih osam država članica od 14. do 28. veljače 2012. (vidjeti sliku 2.).

Slika 2.

Sastanci akcijskih timova za mlade 2012. godine u osam država članica: datumi sastanaka, stopa nezaposlenosti mladih, broj nezaposlenih mladih osoba

Izvor:Eurostat: podatci o nezaposlenosti mladih. Komisija: datumi sastanaka akcijskih timova za mlade.

Europski socijalni fond: stanje prije provedbe preusmjeravanja sredstava 2012./2013.

10

Uredbom o ESF-u propisano je da ESF doprinosi prioritetima EU-a u pogledu jačanja gospodarske i socijalne kohezije poboljšanjem mogućnosti zapošljavanja i rada, potičući visoku razinu zapošljavanja te brojnija i bolja radna mjesta¹¹.

11

ESF djeluje pod podijeljenim upravljanjem, a Komisija ima krajnju odgovornost za izvršavanje proračuna EU-a¹². Fond se provodi nacionalnim i regionalnim višegodišnjim operativnim programima koje izrađuju države članice, a odobrava Komisija. U okviru svakog operativnog programa ukupno dostupna sredstva raščlanjuju se na različite prioritetne osi operativnog programa.

12

Tijekom programskog razdoblja, prije nego što se programi zaključe, pri okolnostima koje zahtijevaju odstupanje od prvotnih ciljeva utvrđenih u programima i u skladu s uredbama, države članice, ili Komisija u dogovoru s državama članicama, mogu preraspodijeliti neiskorištena sredstva s jedne prioritetne osi na drugu. Takvo se preusmjeravanje može izvesti u obliku prijenosa:

οizmeđu operativnih programa (primjerice između dva operativna programa ESF-a ili između jednog operativnog programa ESF-a i operativnog programa Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR)/Kohezijskog fonda;

οizmeđu prioritetnih osi određenog operativnog programa; ili

οizmeđu dva različita dijela određene prioritetne osi.

13

U prva dva slučaja riječ je o „reprogramiranju” i za izmjenu operativnog programa potrebna je odluka Komisije. U trećem slučaju, koji se u ovom izvješću naziva „preraspodjelom”, prijenos se također može provesti na temelju odluke Komisije ili ga može provesti sama država članica u skladu s fleksibilnošću određene prioritetne osi. U takvom bi slučaju bilo potrebno zatražiti da upravljačko tijelo procijeni obavljenu preraspodjelu proračunskih sredstava.

14

Nadalje, Komisija obavlja nadzornu ulogu nad okvirom za praćenje i dužna je provjeriti jesu li operativnim programima postignuti očekivani izlazni proizvodi i rezultati. U sklopu svoje odgovornosti za praćenje Komisija pregledava godišnja izvješća o provedbi koja su pripremila upravljačka tijela¹³ i s njima održava godišnje sastanke s ciljem ispitivanja napretka u provedbi operativnih programa radi njihova poboljšanja¹⁴. Komisija sudjeluje i u radu odbora za praćenje u ulozi savjetnika¹⁵.

15

Proračun ESF-a za programsko razdoblje 2007.–2013. iznosio je 76 milijardi eura (više od 10 milijardi eura godišnje) i bio je raspoređen na 117 operativnih programa u tadašnjih 27 država članica. Međutim, na kraju 2011. godine države članice još uvijek su imale 22 milijarde eura u okviru ESF-a koje nisu bile dodijeljene konkretnim aktivnostima. Od toga je gotovo 10 milijardi eura nedodijeljenih sredstava ESF-a bilo raspoloživo za akcijske timove za mlade u osam država članica s najvišim stopama nezaposlenosti mladih (vidjeti tablicu 1.).

Tablica 1.

Nedodijeljena sredstva ESF-a za osam država članica pri pokretanju inicijative o akcijskim timovima za mlade

Država članica
Iznos
(u milijunima eura)
Udio u ukupno nedodijeljenim sredstvima ESF-a
(EU 27)

Italija
3 674
16,5 %

Španjolska
2 712
12,2 %

Portugal
1 760
7,9 %

Grčka
1 495
6,7 %

Litva
289
1,3 %

Slovačka
39
0,2 %

Irska
2
0,0 %

Latvija¹
0
0,0 %

Ukupno za 8 država članica
9 971
44,8 %

Ostale države članice
12 300
55,2 %

Ukupno nedodijeljena sredstva ESF-a
22 271
100,0 %

1Za Latviju nije bilo raspoloživih nedodijeljenih sredstava ESF-a.

Izvor: Procjena koju je Komisija izradila na kraju 2011.

Rezultati inicijative o akcijskim timovima za mlade prema izvješću Komisije

16

U izvješću koje je podnijela Vijeću u ožujku 2013. Komisija je navela da se ciljanim ulaganjem sredstava iz strukturnih fondova EU-a može postići snažan učinak na rast i zapošljavanje. Cilj akcijskih timova bio je povećati učinak sredstava iz strukturnih fondova EU-a u najvećoj mogućoj mjeri usmjeravanjem sredstava koja su preostala za raspodjelu iz razdoblja 2007.–2013. na projekte kojima se izravno podupiru mlade osobe te mali i srednji poduzetnici. Na početku te inicijative 2012. godine procijenjeno je da sredstva iz strukturnih fondova preostala za raspodjelu u okviru proračunskog razdoblja 2007.–2013. na razini cijelog EU-a iznose otprilike 82 milijarde eura.

17

Taj je iznos uključivao približno 30 milijardi eura za osam država članica u kojima su uspostavljeni akcijski timovi. Prema navedenom izvješću timovi su do početka 2013. godine svojim radom u svakoj od osam država članica doprinijeli mobilizaciji sredstava u ukupnom iznosu od 16 milijardi eura. U izvješću se dodaje da će se tim sredstvima pomoći približno 780 000 mladih osoba i 55 000 malih i srednjih poduzetnika te poduprijeti druge mjere za poticanje rasta.

18

Komisija je u ožujku 2014. izdala najnoviju publikaciju u kojoj se usredotočila na preusmjeravanje sredstava ESF-a¹⁶. Prema tom dokumentu sredstva ESF-a koja su reprogramirana i/ili preraspodijeljena posebnim aktivnostima za mlade iznosila su oko 4,2 milijarde eura¹⁷, od čega je 1,8 milijardi eura bilo dodijeljeno projektima koji su u to vrijeme bili u tijeku u državama članicama. Tom potporom trebala se ostvariti korist za približno 1,2 milijuna mladih osoba (vidjeti odlomke od 51. do 56.).

3COM(2011)933 final od 20. prosinca 2011., „Inicijativa o mogućnostima za mlade”.

4Preporuka Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Jamstva za mlade (SL C 120, 26.4.2013., str. 1.).

5Članak 145. UFEU-a (SL C 326, 26.10.2012., str. 112.).

6Članak 147. UFEU-a (SL C 326, 26.10.2012., str. 112.).

7Članak 148. UFEU-a (SL C 326, 26.10.2012., str. 112.).

8Europsko vijeće, „Izjava članova Europskog vijeća”, 30. siječnja 2012., izlaganje J. M. Barrosa, „Growth and jobs: next steps” (hrv. Rast i radna mjesta: sljedeći koraci) na neformalnom sastanku Europskog vijeća od 30. siječnja 2012.; COM MEMO 12/100, 14. veljače 2012.

9Komisija, Memorandum/12/100, 14. 2. 2012.

10Europsko vijeće, „Izjava članova Europskog vijeća”, 30. siječnja 2012.

11Članak 2. Uredbe (EZ) br. 1081/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1784/1999 (SL L 210, 31.7.2006., str. 12.).

12Vidjeti članak 17. stavak 1. UEU-a, članak 317. UFEU-a, članak 53. stavak 1. Uredbe (EU, EURATOM) br. 966/2012.

13Članak 67. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1260/1999 (SL L 210, 31.7.2006., str. 25.).

14Članak 68. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006.

15Članak 64. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006.

16Glavna uprava Europske komisije za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost, „Inicijativa za zapošljavanje mladih i Europski socijalni fond, tematski dokument Europskoga socijalnog fonda”, ožujak 2014.

17Kad je riječ o Italiji, sredstva ESF-a koja je prijavila Komisija uključuju preraspodjelu nacionalnih sredstava u korist mjera za suzbijanje nezaposlenosti mladih koja je omogućena smanjenjem nacionalne stope sufinanciranja za operativne programe ESF-a i EFRR-a. Oslobođena financijska sredstva u visini od iznad 1,5 milijardi eura uložena su u niz inicijativa u okviru kohezijskog akcijskog plana financiranog iz nacionalnih sredstava, uključujući nekoliko inicijativa kojima se ostvaruju koristi za mlade nezaposlene osobe.

Opseg revizije i revizijski pristup

19

Ovom je revizijom Sud procijenio jesu li prijedlozi akcijskih timova za mlade iz 2012. godine o tome kako postići brže i djelotvornije rezultate za mlade nezaposlene osobe u okviru rashoda ESF-a doprinijeli reprogramiranju i preraspodjeli sredstava ESF-a. Opseg revizije bio je ograničen na aktivnosti u vezi s ESF-om u okviru inicijative o akcijskim timovima za mlade i nije obuhvatio aktivnosti financirane iz drugih izvora, posebice EFRR-a. Ispitali smo je li:

οKomisija, na temelju znanja i dostupnih informacija o postojećim inicijativama i mjerama za zapošljavanje mladih u okviru ESF-a i/ili znanja o dobroj praksi u drugim državama članicama, djelotvorno ispunila svoju savjetodavnu ulogu predviđenu predmetnom inicijativom;

οinicijativa o akcijskim timovima za mlade dovela do toga da države članice izrade prijedloge za znatno i ciljano reprogramiranje sredstava dostupnih u okviru operativnih programa ESF-a u razdoblju 2007.–2013. (ili preraspodjelu sredstava u okviru prioritetne osi operativnog programa) i je li Komisija procijenila te prijedloge u skladu s ciljevima inicijative o akcijskim timovima za mlade;

οKomisija uspostavila odgovarajuće mehanizme za izvješćivanje o praćenju mjera poduzetih u vezi s inicijativom o akcijskim timovima za mlade.

20

Revizijom smo obuhvatili razdoblje od 2012. do 2014. i usredotočili smo se na doprinos Komisije inicijativi o akcijskim timovima za mlade. To je ponajprije uključilo:

οpregled informacija kojima je Komisija raspolagala 2012. godine u vezi s mjerama ESF-a u korist mladih nezaposlenih osoba i uspješnošću tih mjera;

οpregled reprogramiranja poduzetog u roku od 12 mjeseci nakon sastanaka akcijskih timova za mlade za 60 operativnih programa u okviru ESF-a za osam država članica obuhvaćenih inicijativom o akcijskim timovima za mlade te detaljno ispitivanje izmjena na uzorku od osam operativnih programa¹⁸, kao i procjene koju je Komisija izvršila u vezi s tim;

οanalizu načina na koji je Komisija pratila rezultate akcijskih timova za mlade i izvješćivala o njima do kraja 2014. godine.

21

Dokaze smo pribavili pregledom dokumentacije i razgovorima s Komisijom te s pomoću upitnika o sredstvima ESF-a koji smo poslali odjelima Komisije uključenima u inicijativu o akcijskim timovima za mlade.

22

U ožujku 2015. objavili smo prvo izvješće o problemu nezaposlenosti mladih koje se odnosilo na Jamstvo za mlade EU-a¹⁹.

18Irska: OP Ulaganje u ljudski kapital; Grčka: OP Obrazovanje i cjeloživotno učenje i OP Razvoj ljudskih resursa; Španjolska: OP Regija Navare; Italija: OP Regija Sicilije; Litva: OP Razvoj ljudskih resursa; Portugal: OP Ljudski potencijal; Slovačka: OP Zapošljavanje i socijalna uključenost (vidjeti tablicu 1.).

19Tematsko izvješće Suda br. 3/2015 „Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje” (http://eca.europa.eu).

Opažanja

Procjena djelotvornosti savjetodavne uloge Komisije

23

Inicijativa o akcijskim timovima za mlade pokrenuta je u očekivanju da će Komisija u okviru svoje savjetodavne uloge pomoći nacionalnim/regionalnim tijelima u navedenih osam država članica kako bi se sredstva ESF-a preusmjerila projektima kojima bi se ostvarili najveći učinci u najkraćem mogućem roku (vidjeti okvir 1.). Ponajprije, stručnjaci Komisije dobili su zadatak da surađuju s nacionalnim tijelima i nacionalnim socijalnim partnerima na mjerama usmjerenim na suzbijanje nezaposlenosti mladih.

24

Stoga smo ispitali:

οuspješnost i financijske informacije dostupne Komisiji u vezi s mjerama ESF-a za mlade nezaposlene osobe; te

οpripremne aktivnosti Komisije prije održavanja sastanaka akcijskih timova za mlade.

Djelotvornost savjetodavne uloge Komisije u vezi s akcijskim timovima za mlade bila je ograničena dostupnim informacijama o uspješnosti i financijskim sredstvima ESF-a

Informacije o uspješnosti

25

Informacije o uspješnosti koje su dostupne Komisiji u vezi s mjerama zapošljavanja u okviru ESF-a provedenima u državama članicama proizišle su iz aktivnosti redovitog praćenja i evaluacije na nacionalnoj razini. Zakonski minimum obveza izvješćivanja koje države članice imaju prema Komisiji utvrđen je u uredbama²⁰. Izvješćivanje se općenito provodilo na razini prioritetne osi u okviru operativnog programa. Osim toga, Komisija je od država članica zahtijevala da na dobrovoljnoj osnovi dostave ad hoc informacije.

26

Za praćenje uspješnosti određene mjere ili projekta bilo je odgovorno upravljačko tijelo u predmetnoj državi članici. Komisija je kontinuirano prikupljala i preispitivala podatke dobivene tim praćenjem i evaluacijom za svaku državu članicu. Tijekom programskog razdoblja 2007.–2013. države članice imale su znatnu slobodu u odlučivanju o tome na koji će način Komisiji dostavljati sjedinjene informacije o uspješnosti. Uredbom je propisana samo jedna obvezna vrsta pokazatelja, a to su podatci o izlaznim proizvodima za sudionike²¹. U pogledu mladih osoba, države članice imale su, primjerice, samo obvezu praćenja i izvješćivanja na godišnjoj razini o broju sudionika u mjerama ESF-a za osobe u dobi od 15 do 24 godine. Uredbama nisu utvrđeni pokazatelji rezultata.

27

U izvješću mreže za stručnu evaluaciju u okviru ESF-a iz 2014. godine, posvećenom postignućima ESF-a u razdoblju 2007. – 2013., također se navodi da na temelju postojećih mehanizama nije bilo moguće pribaviti korisne podatke o rezultatima intervencija u sklopu ESF-a u državama članicama²².

28

Nadalje, postoje nedostatci u pogledu kvalitete i pouzdanosti informacija o uspješnosti ESF-a koje države članice uobičajeno dostavljaju Komisiji, kao što je Sud naveo u prethodnim izvješćima²³. Slična je pitanja pokrenula Služba Komisije za unutarnju reviziju u svojem izvješću iz prosinca 2013. o sustavima za mjerenje uspješnosti Glavne uprave za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost.

29

Na temelju informacija o praćenju koje su dostavile države članice Komisija u načelu nije dobila saznanje o tome koje su se aktivnosti u proteklom razdoblju pokazale djelotvornima u postizanju željenog cilja, tj. zapošljavanja mladih. Komisija stoga nije mogla s lakoćom utvrditi „stečeno iskustvo” i „dobre prakse” (tj. koje bi se mjere ESF-a, čija se djelotvornost dokazala u proteklom razdoblju, mogle brzo pokrenuti uz reprogramiranje ili bez njega, te koje bi od postojećih mjera trebalo prilagoditi jer nisu bile uspješne ili nisu bile prioritet).

Dodatna ad hoc anketa

30

Komisija je 2010. godine provela ispitivanje „s državama članicama o intervencijama u okviru ESF-a usmjerenima na mlade kako bi se povećala razina osviještenosti i u najvećoj mogućoj mjeri iskoristile mogućnosti ESF-a za potporu mladima”²⁴. Cilj te aktivnosti bio je utvrditi „dobre prakse” za učinkovitu uporabu sredstava ESF-a kako bi se povećale mogućnosti zapošljavanja mladih te potaknula šira primjena tih praksi u programima država članica (vidjeti odlomak 25.).

31

Komisija je u tom cilju provela anketu kojom je obuhvatila upravljačka tijela ESF-a u svim državama članicama. Na temelju primljenih odgovora Komisija je izradila izvješće koje je opisala kao „početni korak u utvrđivanju nekih mjera i pristupa koji se razvijaju u sklopu ESF-a s ciljem pružanja djelotvorne potpore mladima pri stjecanju relevantnog obrazovanja i osposobljavanja, nalaženju posla i preuzimanju aktivne uloge u društvu²⁵”.

32

U tom su izvješću navedeni brojni primjeri mjera provedenih u državama članicama i može poslužiti kao koristan izvor informacija. Međutim, u izvješću se ne iznosi analiza o tome koje bi mjere ESF-a trebalo smatrati „dobrom praksom”. Ne navode se, posebice, informacije o kvaliteti intervencija u pogledu stvarnih mjerljivih rezultata ostvarenih za mlade.

33

Izvješće sadržava i priloge s pregledom dodjele financijskih sredstava i provedbe različitih operativnih programa te brojem sudionika. Države članice dostavile su te informacije na dobrovoljnoj osnovi. Izjava Komisije o odricanju odgovornosti u kojoj stoji da „ti podatci nisu ni sveobuhvatni ni potpuno usporedivi” pokazuje nedostatke u vezi s tom vrstom podataka o provedbi ESF-a dostupnih Komisiji (vidjeti odlomke od 25. do 29.).

Financijske informacije

34

Za potrebe posebnih aktivnosti u vezi s akcijskim timovima za mlade Komisija je trebala imati na raspolaganju detaljan pregled iznosa koji su potencijalno bili dostupni za reprogramiranje i/ili preraspodjelu kako bi se poduprle mogućnosti zapošljavanja mladih. Stoga smo procijenili mjeru u kojoj su takve informacije bile dostupne Komisiji kako bi se olakšala njezina priprema za sastanke akcijskih timova za mlade. Te informacije nisu bile lako dostupne Komisiji te je stoga trebala iznijeti procjene u dogovoru s predmetnim državama članicama.

35

Kad je riječ o financijskim informacijama, jedna od poteškoća leži u činjenici da sustav financijskog praćenja u okviru ESF-a u programskom razdoblju 2007.–2013. ne omogućuje izravno povezivanje sredstava s posebnim ciljnim skupinama (poput mladih nezaposlenih osoba). Kategorije rashoda predviđene pravnim okvirom osmišljene su prema vrsti intervencije, kao što je „provođenje aktivnih i preventivnih mjera na tržištu rada”, umjesto da su razvrstane prema ciljnim skupinama, primjerice „mlade osobe” ili „stariji djelatnici”²⁶.

36

Upravljačka tijela prate na nacionalnoj razini informacije o sredstvima ESF-a koja su potencijalno dostupna za reprogramiranje/preraspodjelu. Međutim, Komisija je u okviru tehničke radne skupine ESF-a dogovorila s državama članicama da će one dobrovoljno svaka tri mjeseca izvješćivati Komisiju o financijskom izvršenju na terenu za svaki operativni program. Naša je revizija pokazala da to tromjesečno financijsko izvješćivanje nije usklađeno: države članice ponajprije izvješćuju na temelju svojih nacionalnih definicija pojmova „nedodijeljeno” ili „neiskorišteno”. Te definicije proizlaze iz različitih računovodstvenih praksi koje se primjenjuju u državama članicama. Zbog toga Komisija ne raspolaže nužno najpreciznijim informacijama o financijskoj provedbi.

37

U tom smo pogledu, kad je riječ o Slovačkoj, utvrdili znatne nedosljednosti između objedinjenih procjena koje je Komisija objavila u vezi s nedodijeljenim sredstvima i podataka koji se upotrebljavaju u kontekstu akcijskih timova za mlade (vidjeti okvir 2.).

Iz pripremnih aktivnosti Komisije proizišla su općenita „sažeta izvješća o državama”

38

Komisija je u veljači 2012. najavila da su njezini stručnjaci „spremni za izlazak na teren i rad u skladu s posebnim stanjem i potrebama svake države”²⁷. Procijenili smo je li Komisija na temelju svojeg nadzora nad politikama zapošljavanja država članica, prije sastanaka akcijskih timova za mlade s nacionalnim tijelima, učinila sljedeće:

οanalizirala potrebe i/ili izazove s kojima su se suočile posebne skupine mladih pri ulasku na tržište rada;

οispitala trenutačne i buduće zahtjeve poslodavaca u pogledu vještina²⁸;

οutvrdila na koji bi način intervencije u okviru ESF-a mogle doprinijeti zadovoljenju nekih od navedenih potreba; te

οanalizirala moguće izmjene u provedbi programa (na primjer, prilagodbu kriterija prihvatljivosti i odabira) s ciljem poboljšanja djelotvornosti mjera u okviru ESF-a.

39

Radi djelotvorne pripreme za sastanke akcijskih timova za mlade Glavno tajništvo Komisije izradilo je predložak (poznat pod nazivom „sažeto izvješće o državi”) koji je poslan svim glavnim upravama uključenima u aktivnosti u vezi s akcijskim timovima za mlade kako bi ga popunile (vidjeti okvir 1.). U tom je kontekstu Glavna uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost dobila zadatak da izradi analizu glavnih uzroka visoke nezaposlenosti mladih za svaku od osam navedenih država članica i skupine mladih posebno pogođene tim problemom. Također je zatraženo da ispita potrebu za preusmjeravanjem dostupnih sredstava EU-a na mlade u kontekstu provedbe operativnih programa ESF-a, utvrdi kojim bi se kratkoročnim mjerama u okviru ESF-a moglo doprinijeti tom cilju i razmotri mogućnosti za brzu provedbu. Glavno tajništvo konsolidiralo je dovršena „sažeta izvješća o državama” te ih je poslalo državama članicama prije održavanja sastanaka akcijskih timova za mlade.

Okvir 2.

Primjer nedosljednosti informacija o dostupnim sredstvima

Komisija je u studenome 2011. procijenila da dostupna sredstva ESF-a u Slovačkoj iznose 39 milijuna eura, ali se posjetom toj zemlji koji je Komisija obavila u veljači 2012. utvrdilo da dostupna sredstva ESF-a iznose 422 milijuna eura. Procjena u iznosu većem od stvarnog može se opravdati zbog vremenskog razmaka koji je neizbježan u sustavu izvješćivanja, no to ne može biti slučaj kad se procjenom utvrđuje niži iznos.

40

Analizom „sažetih izvješća o državama” uočili smo da ona pružaju općeniti pregled uzroka visoke nezaposlenosti na razini država članica (npr. nestabilnost radnih mjesta zbog rascjepkanosti tržišta rada, broj mladih koji su prerano napustili školovanje, dugoročna nezaposlenost mladih, neusklađenost vještina sa zahtjevima tržišta rada, izostanak slobodnih radnih mjesta zbog visoke stope nezaposlenosti, gospodarska kriza itd.). U „sažetim izvješćima o državama” Komisija je u određenoj mjeri utvrdila skupine mladih koje su posebno pogođene nezaposlenošću prema dobi i djelomice prema razini obrazovanja (npr. „nedovoljnih vještina”/„niže kvalificiran”). Unatoč činjenici da se standardnim mjerenjem nezaposlenosti mladih koje provodi Eurostat obuhvaćaju osobe u dobi od 15 do 24 godine, utvrdili smo da se analiza sadržana u „sažetim izvješćima o državama” razlikovala prema razini detalja te da je nedostajao ujednačen pristup u pogledu onoga što čini „mladu osobu”²⁹. Nadalje, analizom se u obzir nije uzeo razmjer problema za mlade osobe u skladu sa spolom, geografskom lokacijom i/ili vrstom nepovoljnih okolnosti (npr. useljenici, marginalizirane manjinske skupine itd.).

41

„Sažeta izvješća o državama” koja je pripremila Komisija nisu obuhvatila ni analizu kretanja u vezi s potrebama za vještinama i tržištem rada po državama i sektorima iako je dobro poznavanje potreba poslodavaca ključno za rješavanje problema neusklađenosti vještina sa zahtjevima tržišta rada. Analiza sektora koji pokazuju moguće povećanje potražnje za radnom snagom osobito bi bila korisna u situaciji u kojoj usporedno s visokom nezaposlenošću postoje sve veće poteškoće u popunjavanju slobodnih radnih mjesta, kao što je slučaj u državama članicama EU-a od 2010. godine dosad. Time bi se olakšalo preusmjeravanje aktivnosti osposobljavanja na sektore koji imaju veći kapacitet za stvaranje radnih mjesta³⁰.

42

Osim toga, naša je revizija pokazala da su analize koje je dostavila Komisija, a koje su poslužile za izradu „sažetih izvješća o državama”, sadržavale nedorečene tvrdnje poput „moramo žurno razviti vještine koje su potrebne ili koje će biti potrebne na tržištu rada”³¹ ili „osposobljavanje bi se trebalo strogo povezati s trenutačnim i srednjoročnim potrebama na tržištu rada, u prioritetnim gospodarskim sektorima”³².

43

Kad je riječ o kratkoročnim mjerama za borbu protiv nezaposlenosti mladih koje bi se mogle podržati sredstvima ESF-a, uočili smo da su „sažeta izvješća o državama” bila vrlo općenita te da nisu sadržavala rokove. Ona su se mogla odnositi na bilo koju državu članicu, posebice zbog izostanka detaljne analize potreba na tržištu rada (vidjeti okvir 3.).

Okvir 3.

Primjeri općenitih mjera navedenih u „sažetim izvješćima o državama”

Komisija je predložila da bi Irska trebala „poboljšati aktivne politike u području tržišta rada namijenjene mladima stavljanjem naglaska na prilagođene aktivnosti profesionalnog usmjeravanja i savjetovanja te traženja posla”, „brzim djelovanjem i ponudom mjera za daljnje obrazovanje, (ponovno) osposobljavanje ili aktiviranje…” ili „ubrzati prijelaz na tržište rada mladim osobama”.

Za Portugal je predložila mjere usmjerene na mlade nezaposlene osobe, primjerice „stažiranje i ponovno osposobljavanje te usmjeravanje u područjima/zanimanjima koja odgovaraju potrebama na tržištu rada”.

44

Iako su u „sažetim izvješćima o državama” bile utvrđene skupine mladih koje su osobito pogođene nezaposlenošću, predložene intervencije u okviru ESF-a nisu uvijek bile posebno usmjerene na te skupine. Na primjer, u Italiji je utvrđeno da se mlade osobe „visokog i srednjeg obrazovanja” nalaze u posebno teškom položaju. Međutim, glavna inicijativa utvrđena u „sažetom izvješću o državi” odnosila se na reprogramiranje dostupnih sredstava iz regionalnih operativnih programa ESF-a (311 milijuna eura za 2012.) u nacionalni operativni program za obrazovanje, koji je većinom bio namijenjen potrebama osnovnih i srednjih škola. Taj je odabir uglavnom bio motiviran ciljem da se povlačenje financijskih sredstava poveća što je više moguće. Izneseni su i prijedlozi za moguće intervencije u obliku pripravničkih ugovora i mehanizama poreznog kredita, no nisu pruženi dokazi da bi to bili najbolji instrumenti za visokokvalificirane osobe u Italiji, uzimajući u obzir stanje na njezinom tržištu rada.

Ishod inicijative o akcijskim timovima za mlade

45

Kako bismo procijenili ishod inicijative o akcijskim timovima za mlade, ispitali smo sljedeće:

οjesu li iz sastanaka akcijskih timova za mlade proizišli posebni prijedlozi za brže i djelotvornije mjere u okviru ESF-a za smanjenje stopa nezaposlenosti mladih;

οpostoje li procjene iznosa sredstava ESF-a koja su reprogramirana ili preraspodijeljena kao rezultat sastanaka akcijskih timova za mlade;

οje li Komisija procijenila djelotvornost izmjena operativnih programa koje su predložile države članice;

οjesu li države članice postupile po pozivu Komisije da pripreme svoje akcijske planove za mlade u skladu s ishodom sastanaka akcijskih timova za mlade te jesu li u nacionalnim programima reformi navedeni očekivani rezultati reprogramiranja i preraspodjele sredstava ESF-a kao rezultata sastanaka akcijskih timova za mlade.

Iz sastanaka akcijskih timova za mlade proizišli su prijedlozi za reprogramiranje i preraspodjelu sredstava ESF-a u općim crtama

46

Nakon sastanaka akcijskih timova za mlade u veljači 2012. Komisija je u zaključnim napomenama (pod nazivom operativni zaključci), koje je pripremilo Glavno tajništvo, sažela prijedloge za reprogramiranje sredstava ESF-a i preraspodjelu proračuna i te je zaključke službeno proslijedila državama članicama.

47

Analizom izvješća o sastancima akcijskih timova za mlade, koje je izradila Glavna uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost, i operativnih zaključaka Glavnog tajništva uočili smo da su u sedam od osam navedenih država članica sudionici u općim crtama raspravljali o mogućnostima preraspodjele sredstava ESF-a. Oni zapravo nisu naveli kako bi se postojeći instrumenti/programi mogli djelotvornije upotrijebiti za suzbijanje nezaposlenosti mladih. Ishodi tih rasprava prema zapisima Komisije vide se iz sljedećih primjera: „može se razmotriti dodatno određivanje prioriteta u reprogramiranju kako bi se stavio jači naglasak na zapošljavanje mladih i potporu malim i srednjim poduzetnicima” (Italija)³³ ili „nadležna tijela razmotrit će ideju o financiranju dodatnih mogućnosti stažiranja u okviru programa Leonardo/Erasmus u okviru operativnog programa ESF-a” i „razmotrit će moguće pilot-projekte za dvojno strukovno osposobljavanje” (Španjolska)³⁴.

48

Sastanak akcijskog tima za mlade s litavskim tijelima može se smatrati primjerom dobre prakse u usporedbi s općim pristupom koji se primjenjivao (vidjeti okvir 4.).

Okvir 4.

Posebni prijedlozi u operativnim zaključcima sastanka akcijskog tima za mlade u Litvi

U operativnim zaključcima sastanka akcijskog tima za mlade u Litvi utvrđene su konkretne mjere za poboljšanje stanja u vezi s nezaposlenim mladim osobama preusmjeravanjem dostupnih sredstava ESF-a u kratkom vremenu. Te su mjere, među ostalim, obuhvatile sljedeće:

οnastavak provedbe projekta „Budi aktivan na tržištu rada”, koji je završio u siječnju 2012., kako bi se tijekom 2012. i 2013. godine njime obuhvatilo još 6 000–10 000 mladih osoba (potreba za dodatnim sredstvima ESF-a procijenjena je na 6–10 milijuna eura). Djelotvornost tog projekta pozitivno je ocijenjena jer se više od polovice sudionika trajno zaposlilo;

οubrzana provedba Fonda za promicanje poduzetništva ponudom dodatnih 400 zajmova i osposobljavanjem dodatnih 1 000 mladih osoba (potreba za dodatnim sredstvima ESF-a procijenjena je na 3 milijuna eura). Gotovo polovica sudionika bile su osobe mlađe od 29 godina.

49

U operativnim zaključcima Glavnog tajništva naglašena je potreba za proširenom ili produljenom primjenom postojećih mjera, no nedovoljno je objašnjeno na koji bi se način mogla poboljšati djelotvornost postojećih mjera. Na primjer, u operativnim zaključcima za Grčku navode se sljedeće mjere: „povećanje djelotvornosti provedbe nove nacionalne strategije za cjeloživotno učenje, jačanje sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i pripravništva…”³⁵, no nije navedeno na koji bi se način te mjere mogle poboljšati u usporedbi s proteklim razdobljem kako bi se mladima pomoglo u svladavanju prepreka s kojima se suočavaju pri ulasku na tržište rada.

50

Predloženo je produljenje primjene nekih od postojećih mjera jer se njima postiže brza provedba u smislu povlačenja sredstava, a da se nije razmotrila ili procijenila njihova djelotvornost u postizanju rezultata u proteklom razdoblju (npr. broj krajnjih primatelja koji su se zaposlili nakon intervencije u okviru ESF-a). Naposljetku, naša je analiza pokazala da tijekom tih sastanaka Komisija nije pružila tehničke smjernice državama članicama o tome kako poboljšati usmjeravanje sredstava pri provedbi operativnih programa (npr. boljim utvrđivanjem opsega aktivnosti, pokretanjem posebnih poziva na podnošenje ponuda uz uvrštenje posebnih kriterija odabira kojima se u obzir uzimaju potrebe prioritetnih ciljnih skupina mladih itd.).

Akcijski timovi za mlade doveli su do reprogramiranja i/ili preraspodjele sredstava ESF-a, no teško je utvrditi ukupni iznos

51

Pri procjeni ishoda aktivnosti akcijskih timova za mlade u pogledu preusmjeravanja sredstava ESF-a mjerama čiji je cilj smanjenje stopa nezaposlenosti mladih, razmotrili smo dva posebna aspekta: formalno reprogramiranje sredstava ESF-a (uz odobrenje na temelju odluke Komisije) i postupak preraspodjele proračuna u okviru prioritetne osi postojećeg operativnog programa. Kako bismo procijenili ukupni iznos sredstava ESF-a koja su reprogramirana/preraspodijeljena kao rezultat inicijative o akcijskim timovima za mlade, pregledali smo financijske informacije koje je Komisija pružila 2015. godine za svih 60 operativnih programa ESF-a obuhvaćenih inicijativom. Na uzorku od osam operativnih programa ESF-a detaljno smo procijenili mjeru u kojoj je provedeno reprogramiranje.

52

Naša je analiza pokazala da je nakon sastanaka akcijskih timova za mlade u veljači 2012. došlo do reprogramiranja sredstava ESF-a. Od veljače 2012. do ožujka 2013. ukupno je reprogramirano 36 od 60 operativnih programa ESF-a u osam navedenih država članica. Kad je riječ o osam operativnih programa koje smo detaljno ispitali, sredstva ESF-a reprogramirana s ciljem postizanja brzih rezultata u suzbijanju nezaposlenosti mladih iznosila su, kao što je potvrdila Komisija, 337 milijuna eura.

53

Točni ukupni iznos sredstava ESF-a koja su reprogramirana ili preraspodijeljena u vezi sa sastancima akcijskih timova za mlade teško je utvrditi jer su na to mogli utjecati i drugi razlozi, a ne samo sastanci akcijskih timova za mlade. Prema informacijama koje su države članice stavile na raspolaganje Komisiji do lipnja 2013., inicijativa o akcijskim timovima za mlade dovela je do reprogramiranja i/ili preraspodjele sredstava ESF-a u visini od približno 1915 milijuna eura u svim obuhvaćenim državama članicama osim Latvije (vidjeti tablicu 2.). To čini 19,2 % od 9971 milijuna eura nedodijeljenih sredstava ESF-a koja su prvotno bila dostupna u navedenih osam država članica.

54

Nadalje, utvrdili smo da te informacije nisu točne, barem kad je riječ o Italiji, jer iskazani ukupni preraspodijeljeni iznos od 557 milijuna eura uključuje iznos od 27 milijuna eura za regionalni operativni program ESF-a u Italiji (Apulija) koji je zapravo bio reprogramiran i iskazan kao takav u ukupnom reprogramiranom iznosu (tj. u iznosu od 131 milijuna eura).

Tablica 2.

Iznosi sredstava ESF-a koja su reprogramirana ili preraspodijeljena kao rezultat sastanaka akcijskih timova za mlade do lipnja 2013. prema podatcima Komisije

Država članica
Broj operativnih programa ESF-a
ESF prije inicijative o akcijskim timovima za mlade (kraj 2011.)
Sredstva ESF-a mobilizirana za mjere/aktivnosti zapošljavanja mladih kao rezultat inicijative o akcijskim timovima za mlade

Ukupna sredstva ESF-a¹
(u milijunima eura)
Nedodijeljena sredstva ESF-a prema podatcima Komisije
(u milijunima eura)
Reprogramirana sredstva ESF-a prema podatcima Komisije
(u milijunima eura)
Preraspodijeljena sredstva ESF-a prema podatcima Komisije
(u milijunima eura)
Ukupno³
(u milijunima eura)
Udjel u ukupnim sredstvima ESF-a(3/1)

Irska¹
1
375
2
25
25
6,7 %

Grčka
4
4 364
1 495
466
466
10,7 %

Španjolska
22
8 057
2 712
491
491
6,1 %

Italija²
24
6 931
3 674
131
557
688
9,9 %

Latvija
1
583
0
0
0
0
0,0 %

Litva
2
1 028
289
27
27
2,6 %

Portugal
4
6 845
1 760
143
143
2,1 %

Slovačka³
2
1 500
39
75
0
75
5,0 %

UKUPNO
60
29 683
9 971

1 915
6,5 %

1Za Irsku je preraspodjela iznosa od 25 milijuna eura već zatražena u prosincu 2011., tj. prije nego što je pokrenuta inicijativa o akcijskim timovima za mlade.

2Iskazani preraspodijeljeni iznos za Italiju uključuje 27 milijuna eura iz operativnog programa za Apuliju koji je zapravo bio reprogramiran i iskazan kao takav u reprogramiranom iznosu (vidjeti odlomak 54.).

3Procijenjeni iznos nedodijeljenih sredstava u visini od 39 milijuna eura koji je Komisija iskazala za Slovačku bio je manji od stvarnoga jer se poslije pokazalo da je zapravo bio dostupan iznos od 422 milijuna eura (vidjeti okvir 2.).

Izvor: izračun Suda na temelju sustava za upravljanje fondovima u EU-u (SFC2007) i podatci koje je pružila Komisija.

55

Komisija nije mogla pružiti raščlambu između reprogramiranih i preraspodijeljenih sredstava ESF-a za pet od osam država članica. Kad je riječ o operativnim programima iz uzorka, Komisija je takve informacije mogla pružiti samo za operativne programe ESF-a u dvije države članice: za operativni program u području obrazovanja i cjeloživotnog učenja u Grčkoj (približno 24 milijuna eura u vezi s novim mjerama za mlade) i za operativni program u području razvoja ljudskih resursa u Litvi (približno 29 milijuna eura).

56

Komisija je u ožujku 2014. izdala najnoviju publikaciju u kojoj se usredotočila na preusmjeravanje sredstava ESF-a³⁶. Prema tom dokumentu sredstva ESF-a koja su reprogramirana i/ili preraspodijeljena posebnim aktivnostima za mlade iznosila su otprilike 4,2 milijarde eura³⁷, od kojih je 1,8 milijardi eura bilo dodijeljeno projektima koji su u to vrijeme bili u tijeku u državama članicama. Tom potporom trebala se ostvariti korist za približno 1,2 milijuna mladih osoba. Sud nije mogao potvrditi točnost tih podataka.

57

Stopa nezaposlenosti mladih EU-a (u dobi od 15 do 24 godine) smanjila se 2014. godine na nešto više od 22 % (vidjeti odlomak 1.). Razvoj trenda stope nezaposlenosti mladih u navedenih osam država članica na koje se odnosi inicijativa o akcijskim timovima za mlade prikazan je u nastavku (vidjeti sliku 3.), no nije uspostavljena izravna veza s djelovanjem akcijskih timova za mlade.

Slika 3.

Stopa nezaposlenosti mladih u dobi od 15 do 24 godine u državama članicama na koje se odnosi inicijativa o akcijskim timovima za mlade, 2008.–2014.

Izvor: Eurostat, Total unemployment - Labour Force Survey series - Unemployment rates by sex, age and nationality (%) (hrv. Ukupna nezaposlenost – Ankete o radnoj snazi – Stope nezaposlenosti prema spolu, dobi i državljanstvu (%)).

Pri procjeni izmjena operativnih programa ESF-a koje su predložile države članice Komisija se uglavnom usredotočila na proračunska pitanja

58

Pri predlaganju izmjena operativnih programa države članice obvezne su pružiti analizu razloga izmjena, uključujući očekivani učinak tih izmjena³⁸. Kako bi se zajamčila ekonomična, učinkovita i djelotvorna uporaba sredstava EU-a, države članice trebale bi objasniti i željeni učinak izmjena u pogledu njihove djelotvornosti i učinkovitosti u postizanju rezultata povezanih s operativnim programom i ciljevima EU-a.

59

U svojoj komunikaciji u vezi s inicijativom o akcijskim timovima za mlade Komisija je navela da „se reprogramiranje mora izvesti na temelju dogovora između Europske komisije i svake od navedenih osam država članica i to će činiti srž rada akcijskih timova”³⁹. U tom se kontekstu rad Komisije povezan s ESF-om ponajprije sastojao od provjere načina kojima bi se potpora borbi protiv nezaposlenosti mladih na terenu u tim državama članicama mogla ubrzati i/ili preusmjeriti na intervencije koje djeluju ili bi mogle djelovati brže od drugih i ostvariti potreban učinak.

60

Naša analiza dostupne dokumentacije za osam operativnih programa ESF-a iz uzorka pokazuje, međutim, da je Komisija svoju procjenu usredotočila ponajprije na proračunska pitanja (npr. izbjegavanje mogućeg rizika od automatskog opoziva dodijeljenih sredstava, ubrzavanje spore financijske provedbe operativnih programa itd.), umjesto na učinkovitost predloženih izmjena, tj. najbolje iskorištenje sredstava ESF-a kako bi se mladim ljudima pomoglo da pronađu posao ili povećaju svoje mogućnosti zapošljavanja. Komisija svojom procjenom i primjedbama poslanima državama članicama nije zajamčila da su podnesene izmjene operativnih programa opravdane u pogledu postizanja boljih rezultata. Komisija nije zajamčila ni da je predloženo reprogramiranje prikladan odgovor za zadovoljenje posebnih potreba različitih skupina mladih (vidjeti okvir 5.).

61

Iako to nije ni bilo obvezno u okviru ESF-a za razdoblje 2007.–2013., Komisija općenito nije poticala države članice da uspostave ili prilagode pokazatelje rezultata kojima bi se omogućila bolja procjena djelotvornosti preraspodijeljenih sredstava za mlade. Revizijom je utvrđeno da uz iznimku Portugala (OP Ljudski potencijal, vidjeti okvir 6.) i Španjolske (OP Navarra), u ostalim operativnim programima obuhvaćenima revizijom nisu bili utvrđeni relevantni pokazatelji rezultata.

Okvir 5.

Primjer predložene izmjene operativnog programa koju Komisija nije procijenila u pogledu uspješnosti

U Španjolskoj (operativni program za Navarru), regija je opravdala reprogramiranje na temelju dva cilja: ubrzavanju spore provedbe operativnog programa (koji je u prosincu 2011. bio u opasnosti da ne povuče sva dodijeljena sredstva) i ublažavanju učinka gospodarske krize na mlade ljude, osobe starije od 45 godina, osobe s invaliditetom i dugotrajno nezaposlene. Jedan od ciljeva u okviru tog operativnog programa bio je ojačati programe za stjecanje početnih stručnih kvalifikacija namijenjene mladim osobama koje nisu stekle svjedodžbu o osnovnom obrazovanju.

Iako Komisija u svojoj procjeni navodi da je jedan od ciljeva izmjene bio „zadovoljavanje postojeće potražnje za osposobljavanjem te razvojem vještina ili stjecanjem dodatnih vještina”, obrazloženje izmjene operativnog programa koje je pružila regija ne sadržava informacije o tome koji je oblik razvoja vještina ili stjecanja dodatnih vještina potreban. Nema dokaza da je Komisija pokušala utvrditi jesu li izmjene sustava osposobljavanja koje su predložila regionalna tijela Navarre vodile u smjeru pružanja vještina usklađenih sa zahtjevima na tržištu rada.

Povećanje sposobnosti povlačenja dostupnih sredstava bilo je jedan od glavnih ciljeva i u predloženim izmjenama operativnih programa u Irskoj, Italiji (Sicilija) i Portugalu.

Okvir 6.

Primjer dobre prakse utvrđivanja novog pokazatelja rezultata

Nakon sastanka akcijskog tima za mlade u Portugalu je pokrenut program Poticaji za mlade, kojim se predviđa niz mjera usmjerenih na nezaposlene mlade osobe, pružajući im mogućnost stjecanja radnog iskustva kako bi im se pomoglo pri uključivanju u tržište rada.

U okviru operativnog programa ESF-a u području ljudskih potencijala, u sklopu programa Poticaji za mlade, uvedene su nove aktivnosti stručnog pripravništva pod nazivom „Putovnica za zapošljavanje”. Izmjenom tog operativnog programa povećana je ciljna vrijednost dvaju pokazatelja rezultata („broj stvorenih radnih mjesta” i „broj pripravnika integriranih nakon završetka pripravništva”) kako bi se odrazila povećana dodjela financijskih sredstva. Osim toga, uveden je i novi pokazatelj: „broj radnih mjesta stvorenih nadoknadom doprinosa socijalnog osiguranja” kako bi se mjerila uspješnost potpore za zapošljavanje mladih povratom doprinosa za socijalno osiguranje uz uvjet stvaranja neto iznosa novih radnih mjesta.

Akcijski planovi za mlade pripremljeni su s različitom razinom detalja, a u nacionalnim programima reformi u ograničenoj se mjeri upućuje na akcijske timove za mlade

62

Prema informacijama koje je pružila Komisija nakon sastanaka akcijskih timova za mlade u pet od osam država članica (Grčkoj, Italiji (Sicilija)⁴⁰, Litvi, Portugalu i Slovačkoj⁴¹) izrađeni su akcijski planovi za mlade/planovi zapošljavanja mladih iako to nije bilo obvezno. Komisija tvrdi da je glavni cilj tih planova utvrditi posebne mjere politike i proračunske mjere kojima se podupire stvaranje novih radnih mjesta i osposobljavanje za mlade, te rješava neusklađenost vještina sa zahtjevima tržišta rada i prijevremeno napuštanje školovanja.

63

Od tih akcijskih planova, u njih četiri (za Grčku, Litvu, Portugal i Slovačku⁴²) predstavljene su mjere koje će se podupirati iz ESF-a, uz različitu razinu detalja o načinu na koji će se sredstva preusmjeriti na mjere/aktivnosti usmjerene na suzbijanje nezaposlenosti mladih. Akcijski plan za Italiju (Sicilija) iz 2012. godine financirao se nacionalnim sredstvima koja su oslobođena povećanjem stope sufinanciranja EU-a za taj regionalni operativni program ESF-a i nije uključivao sredstva ESF-a.

64

Revizijom smo utvrdili da neke od mjera utvrđenih u akcijskim planovima za mlade nisu bile čvrsto usmjerene na utvrđenu prioritetnu skupinu. Na primjer, unatoč činjenici da je, prema dokumentima Komisije, na sastanku akcijskog tima za mlade u Portugalu navedeno da su visokokvalificirane mlade osobe prioritet kako bi se riješio problem „odljeva mozgova”, predstavljene mjere koje će se podupirati iz ESF-a nisu bile posebno usmjerene na visokokvalificirane mlade osobe⁴³ (vidjeti okvir 7.).

Okvir 7.

Primjer nedovoljnog usmjeravanja na utvrđene prioritetne skupine

U zapisniku sa sastanka akcijskog tima za mlade navedeno je da „se u strateškom planu posebna pozornost daje osobama sa završenim diplomskim sveučilišnim studijem (eng. master) i doktorskim studijem (eng. PhD) kako bi se suzbio tzv. odljev mozgova i omogućilo da se stručnost visokokvalificiranih osoba iskoristi za potrebe tržišta rada i poduzeća u Portugalu”. Međutim, u portugalskom akcijskim planu za mlade koji je dostavila Komisija jedina mjera posebno usmjerena na kategoriju visokoobrazovanih osoba činila je tek 11 % sredstava ESF-a dodijeljenih planu.

65

Države članice mogle bi uvrstiti dijelove akcijskih planova za mlade u svoje nacionalne programe reformi. Te nacionalne programe reformi Komisija procjenjuje u kontekstu europskog semestra. Stoga smo pregledali i nacionalne programe reformi za navedenih osam država članica za 2012. i 2013., kao i povezane procjene koje je načinila Komisija, kako bi se utvrdilo jesu li u njima sadržana upućivanja na ishode sastanaka akcijskih timova za mlade.

66

Utvrdili smo da se u nacionalnim programima reformi ishod sastanaka akcijskih timova za mlade i njegove implikacije za preusmjeravanje sredstava ESF-a mjerama za zapošljavanje mladih navode samo općenito (vidjeti okvir 8.).

67

Osim toga, pri procjeni nacionalnih programa reformi Komisija spominje akcijske timove za mlade samo u općenitim izjavama o iznosima koji se reprogramiraju u korist mjera potpore mladima, a ne navodi konkretna rješenja za posebne situacije i potrebe nezaposlenih mladih osoba, kao ni očekivani učinak tih mjera.

Okvir 8.

Primjeri mjera za zapošljavanje mladih koje se podupiru iz ESF-a navedenih u nacionalnim programima reformi

U talijanskom nacionalnom programu reformi za 2012. navodi se da će se „reprogramiranje proširiti na nove mjere za osposobljavanje i zapošljavanje mladih, u okviru akcijske skupine EU-a i Italije za nezaposlenost mladih i poduzetništvo osnovane nakon sastanka Europskog vijeća od 30. siječnja 2012.” Međutim, nisu navedene pojedinosti o mjerama na koje se odnosi reprogramiranje.

Nacionalni program reformi u Irskoj za 2012. godinu sadržavao je dio o nezaposlenosti mladih. U tom je dijelu bilo riječi o posjetu delegacije Komisije u veljači s ciljem rasprave o ključnim izazovima u vezi s nezaposlenošću mladih. Međutim, nisu pružene informacije o ishodu tog posjeta u pogledu mjera koje bi se poduprle sredstvima EU-a. Navedeno je da je irska vlada i dalje „predana osmišljavanju inovativnih rješenja politika kako bi se nosila s tim ključnim izazovom”.

Praćenje rezultata inicijative o akcijskim timovima za mlade i izvješćivanje o njima koje provodi Komisija

68

Kad je riječ o praćenju koje Komisija provodi u pogledu mjera poduzetih u vezi s inicijativom o akcijskim timovima za mlade, ispitali smo sljedeće:

οjesu li uspostavljeni posebni mehanizmi za praćenje u vezi s reprogramiranim i preraspodijeljenim sredstvima;

οsadržavaju li izvješća Komisije relevantne i pouzdane informacije o stvarnim postignućima inicijative o akcijskim timovima za mlade.

Praćenje mjera poduzetih u vezi s rezultatima inicijative o akcijskim timovima za mlade koje provodi Komisija temeljilo se na postojećim mehanizmima praćenja ESF-a

69

Na temelju postojećeg regulatornog okvira ESF-a, ponajprije u sklopu godišnjih izvješća o provedbi i godišnjih ispitivanja operativnih programa, Komisija je u suradnji s državama članicama pratila izmjene operativnih programa poduzete u korist mladih u vezi s aktivnostima akcijskih timova za mlade.

70

Godišnja izvješća o provedbi koja je Sud pregledao pokazala su da je dostupno malo informacija o postupku reprogramiranja i povezanim ostvarenim rezultatima. Te informacije obično obuhvaćaju samo primjere i ne pružaju se dosljedne i usporedive informacije o određenim ciljnim skupinama mladih. Utvrdili smo da je Španjolska (operativni program za Navarru) bila jedini slučaj u kojem je Komisija izričito zatražila od države članice da u svoje primjedbe u vezi s izvješćem o provedbi za 2012. uvrsti pokazatelje za praćenje koji se odnose na „Inicijativu o mogućnostima za mlade”⁴⁴.

71

Procijenili smo i zapisnike s godišnjih sastanaka o ispitivanju koje je dostavila Komisija i utvrdili smo da se u četiri od sedam⁴⁵ ispitanih slučajeva Komisija u svojim primjedbama usredotočila na financijsku provedbu i izlazne proizvode, a ne na stvarne rezultate. Utvrdili smo da se u tim zapisnicima postignuća u kontekstu inicijative o akcijskim timovima za mlade spominju u slučaju Italije, Litve i Slovačke.

72

Prema našoj analizi Komisija je prihvatila podatke koje su predstavile države članice na godišnjim sastancima o ispitivanju, a da nije provela dostatnu provjeru (vidjeti okvir 9.).

Okvir 9.

Primjer pitanja koja proizlaze iz podataka o postignućima koje iskazuju države članice

U zapisniku Komisije s godišnjeg sastanka o ispitivanju održanog s nadležnim tijelima Litve u siječnju 2014. navodi se da su ciljevi za tri mjere već postignuti⁴⁶. Za jedan od njih (mjera za pružanje mikrokredita), ponovnim smo izračunom utvrdili da je zapravo postignuto samo 72 % ciljne vrijednosti.

Nedostatci u izvješćima Komisije u pogledu rezultata inicijative o akcijskim timovima za mlade

73

Radi kontinuiranog obavještavanja Europskog vijeća o napretku postupka reprogramiranja, povezanog s aktivnostima akcijskih timova za mlade, Komisija je na ad hoc osnovi upućivala neformalne zahtjeve upravljačkim tijelima ESF-a kako bi dobila ažurirane informacije o stanju u državama članicama, ponajprije o reprogramiranim/preraspodijeljenim sredstvima ESF-a i procijenjenom broju osoba koje ostvaruju korist od tih mjera. Komisija je svoj zahtjev za pružanje informacija ograničila na pokazatelje izlaznih proizvoda (npr. sudjelovanje u mjerama ESF-a), umjesto na rezultate (vidjeti odlomak 26.).

74

Na temelju tih informacija Komisija je izvijestila o rezultatima inicijative o akcijskim timovima za mlade u odgovoru na različite zahtjeve Europskog vijeća kojima su zatražene ažurirane informacije (u svibnju 2012., studenome 2012., ožujku 2013., lipnju 2013. i listopadu 2013.) te na vlastitu inicijativu (u ožujku 2014.).

75

Pregledom izvješća s ažuriranim informacijama koje je Komisija dostavljala Europskom vijeću te pregledom ostalih komunikacija Komisije utvrdili smo da je u tim izvješćima nedostajala kvalitativna analiza primjene reprogramiranih i preraspodijeljenih sredstava (vidjeti okvir 10.).

76

Primjeri navedeni kao „konkretne mjere” i „rezultati za pojedine države u pogledu pomoći koju su akcijski timovi pružili mladima” ponekad nisu potpuni (vidjeti okvir 11.).

Okvir 10.

Primjeri ograničene analize u ažuriranim informacijama koje je Komisija dostavljala Europskom vijeću

Izvješća s ažuriranim informacijama o akcijskim timovima za mlade pružala su ograničeni opis rezultata akcijskih timova. Na primjer, u izvješću o Grčkoj iz svibnja 2012. navedeno je sljedeće: „slijedom aktivnosti akcijskog tima za mlade u proljeće 2012. pokreću se nove ciljne mjere za mlade”, no nije navedeno koje će se nove mjere za mlade podupirati sredstvima ESF-a te o kojim je financijskim iznosima riječ.

Nadalje, za Španjolsku je navedeno da je „135 milijuna eura usmjereno u korist javne službe za zapošljavanje kako bi se pomoglo mladima u traženju posla”. Ta dodatna sredstva pružena su s ciljem podupiranja mjera koje su već bile uspostavljene na nacionalnoj razini kako bi se većem broju mladih osoba pomoglo pri zapošljavanju, no nisu navedene informacije o djelotvornosti tih mjera u prošlosti.

Okvir 11.

Primjer preuveličanih rezultata u izvješćivanju o konkretnim mjerama

U slučaju regionalnog operativnog programa ESF-a u Italiji (Sicilija), nove mjere u korist zapošljavanja mladih nisu se financirale prijenosom sredstava ESF-a već oslobađanjem, na temelju povećanja stope sufinanciranje EU-a, nacionalnih sredstava koja su prvotno bila dodijeljena operativnom programu. To je učinjeno uz uvjet da nacionalna sredstva u potpunosti budu namijenjena mladima. Iz toga je proizišao plan u vrijednosti od 452 milijuna eura, koji je trebao pružiti korist za 50 000 mladih osoba. Komisija je to najavila i iskazala kao tekuću aktivnost u nekoliko izvješća s ažuriranim informacijama Vijeću između svibnja 2012. i lipnja 2013.

Međutim, u lipnju 2013. odbor za praćenje obavijestio je Komisiju da je došlo do znatnog kašnjenja u početnoj fazi projekta. Projekt je naposljetku pokrenut u lipnju 2014., no odmah nakon toga, u kolovozu 2014. regija Sicilije opozvala je odluku o odobrenju i financiranju projekta za provedbu predviđenih mjera. Do toga je došlo zbog znatnih nedostataka u informatičkom sustavu za odabir sudionika, zbog kojih približno 54 % korisnika nije moglo pristupiti postupku odabira⁴⁷.

77

Budući da su sve objavljene informacije proizišle iz ad hoc zahtjeva Komisije upućenih državama članicama, postupak se morao ponoviti pri svakom slanju ažuriranih informacija Vijeću i/ili pri njihovoj objavi. Za informacije koje države članice dostavljaju na dobrovoljnoj osnovi Komisija nema pravne osnove provoditi provjere pouzdanosti i/ili vjerodostojnosti. Time nastaje rizik da se u izvješća s ažuriranim informacijama koja se šalju Vijeću uvrste nepouzdane ili netočne informacije. Međutim, i za podatke koji se iskazuju u skladu s okvirom ESF-a provjere nisu uvijek bile djelotvorne (vidjeti okvir 12.).

Okvir 12.

Primjer nepreciznih podataka koji su poslani dionicima

Prema izvješću s ažuriranim informacijama o akcijskim timovima za mlade iz ožujka 2014. Komisija je u vezi s portugalskom inicijativom „Impulso Jovem” navela da su „u Portugalu […] preraspodijeljena sredstva ESF-a u visini od 143 milijuna eura […] te da su obveze za cjelokupni iznos preuzete do kraja 2013. Programom je bilo obuhvaćeno 56 000 mladih osoba”. Čini se, međutim, da je to ciljna vrijednost koju treba ostvariti, a ne dosadašnje postignuće. Zapravo, u podatcima o financijskom izvršenju operativnog programa, kao i u podatcima iskazanim u godišnjem izvješću o provedbi za 2013. u vezi s operativnim programom u području ljudskih potencijala, navodi se da je bilo obuhvaćeno manje od 10 000 mladih osoba.

20Članak 10. Uredbe (EZ) br. 1081/2006. Članci 66. do 68. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006. Prilog XVIII. Uredbi Komisije (EZ) br. 1828/2006 od 8. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu i Uredbe (EZ) br. 1080/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj (SL L 371, 27.12.2006., str. 1.).

21Prilog XXIII. Uredbi Komisije (EZ) br. 1828/2006.

22U navedenom izvješću o postignućima ESF-a u razdoblju 2007.–2013. zaključuje se sljedeće: „Iako su dostupni sveobuhvatni podatci o izlaznim proizvodima za svaku državu članicu, stanje je daleko nepovoljnije kad je riječ o rezultatima. Čak i za tri ključna rezultata – stupanje na posao, ostvarene kvalifikacije i samozapošljavanje – nije bilo moguće na dosljedan način dobiti apsolutne brojke za niz država članica. Zbog izostanka apsolutnih brojki nije moguće pripremiti za sve države članice sjedinjene podatke o rezultatima povezanima s intervencijama koje se podupiru u okviru ESF-a.” (odlomak 5. sažetka).

23Tematska izvješća Suda br. 3/2000, br. 12/2001, br. 1/2006, br. 17/2009, br. 25/2012 (http://eca.europa.eu).

24COM(2010) 477 final od 15. rujna 2010., „Youth on the Move: An initiative to unleash the potential of young people to achieve smart, sustainable and inclusive growth in the European Union” (hrv. Mladi u pokretu: inicijativa za oslobađanje potencijala mladih radi ostvarivanja pametnog, održivog i uključivog rasta u Europskoj uniji), str. 16.

25Glavna uprava Europske komisije za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost, „Europski socijalni fond: kako omogućiti bolji početak mladima”, prosinac 2011.

26Prilog IV. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1083/2006.

27COM MEMO 12/100, 14. veljače 2012.

28Na primjer, na temelju redovite i sustavne procjene koju daje Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) u vezi sa srednjoročnim i dugoročnim predviđanjem potreba za vještinama na razini EU-a, raščlanjene po sektorima, zanimanjima, razini kvalifikacija i državama ili na temelju tekućih istraživanja Međunarodne organizacije rada i Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound).

29Na primjer, u „sažetom izvješću” za Irsku utvrđeno je da skupine mladih najviše pogođene nezaposlenošću obuhvaćaju osobe mlađe od 35 godina (bez visokoškolskog obrazovanja), dok se u „sažetom izvješću” za Španjolsku upućuje na mjere ESF-a usmjerene na nezaposlene osobe u dobi od 25 godina ili starije, a u „sažetom izvješću” za Portugal također se upućuje na dobnu skupinu od 25 do 29 godina.

30Analiza podataka o zapošljavanju koju je načinio Eurostat pokazuje negativan odnos između stope nezaposlenosti i slobodnih radnih mjesta, čime se pokazuje važnost koordinacije ponude i potražnje na tržištu rada („Beveridgeova krivulja”). U državama članicama EU-27 takav se odnos održao do prvog tromjesečja 2010. Nakon toga, povećanje broja slobodnih radnih mjesta nije imalo učinka na stope nezaposlenosti. Izvor: Eurostat, „Skills mismatches and labour mobility” (hrv. Neusklađenost vještina sa zahtjevima tržišta rada i mobilnost radne snage) (28.5.2013.).

31Interni dokumenti Glavne uprave za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost: nacrt radnog dokumenta za Inicijativu o mogućnostima za mlade (8. veljače 2012.); Modernizacija javne službe za zapošljavanje i aktivnih politika u području tržišta rada u Španjolskoj (listopad 2011., str. 9.).

32„Procjena aktivnosti usmjerenih na mlade u Latviji”, dokument koji je Glavna uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost dostavila Sudu u kontekstu ove revizije.

33Izvješće Glavne uprave za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost o misiji akcijskih timova za mlade u vezi sa sastankom održanim 22. veljače 2012. u Italiji.

34Operativni zaključci Glavnog tajništva poslani Stalnom predstavniku Španjolske pri EU-u 14. svibnja 2012.

35Operativni zaključci Glavnog tajništva poslani Stalnom predstavniku Grčke pri EU-u 14. svibnja 2012.

36Glavna uprava Europske komisije za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost, „Inicijativa za zapošljavanje mladih i Europski socijalni fond, tematski dokument Europskog socijalnog fonda”, ožujak 2014.

37Kad je riječ o Italiji, sredstva ESF-a koja je prijavila Komisija uključuju preraspodjelu nacionalnih sredstava u korist mjera za suzbijanje nezaposlenosti mladih koja je omogućena smanjenjem nacionalne stope sufinanciranja za operativne programe ESF-a i EFRR-a. Oslobođena financijska sredstva u visini od iznad 1,5 milijardi eura uložena su u niz inicijativa u okviru kohezijskog akcijskog plana financiranog iz nacionalnih sredstava, uključujući nekoliko inicijativa kojima se ostvaruju koristi za mlade i nezaposlene osobe.

38Članak 48. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006.

39COM MEMO 12/100, 14. veljače 2012.

40Plan zapošljavanja mladih u Italiji (Sicilija) predložen je u kontekstu talijanskog kohezijskog plana 19. 12. 2011. (tj. prije inicijative o akcijskim timovima za mlade). Planom zapošljavanja mladih obuhvaćen je iznos od 452 milijuna eura nacionalnih sredstava dostupnih na temelju povećanja sufinanciranja ESF-a iz proračuna EU-a za operativni program ESF-a na Siciliji kako bi se izbjegao opoziv dodijeljenih sredstava.

41Kad je riječ o Slovačkoj, akcijski plan za mlade nije bio izravan rezultat djelovanja akcijskih timova za mlade. Njegova je izrada započela ranije u kontekstu programa nacionalnih reformi i provedbe izmijenjenog zakona o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju.

42Ciljna skupina u Slovačkoj obuhvatila je nezaposlene mlade osobe mlađe od 29 godina, no i ugrožene osobe starije od 50 godina. Nije bio naveden točan iznos sredstava dodijeljenih za potporu mladima, kao ni broj radnih mjesta koja bi se trebala otvoriti u okviru ciljne skupine.

43Sedmi i osmi kvalifikacijski stupanj prema Quadro Nacional de Qualificacões.

44U okviru koje se provode aktivnosti akcijskih timova za mlade.

452012. godine nije održan godišnji sastanak o ispitivanju za Irsku.

46Strukovno obrazovanje i osposobljavanje za mlade, potpora stjecanju profesionalnih vještina i pružanje mikrokredita.

47Regione Sicilia, Decreto del Dirigente Generale Numero 4567 od 18. kolovoza 2014.

Zaključci i preporuke

78

Zaključili smo da je djelotvornost savjetodavne podrške u vezi s akcijskim timovima za mlade koju Komisija pruža državama članicama bila ograničena razinom i kvalitetom dostupnih informacija o tome kako se postojeće mjere ESF-a ili nacionalne mjere za mlade nezaposlene osobe provode na terenu (vidjeti odlomke od 25. do 37.). Nadalje, pri procjeni izmjena operativnih programa koje su predložile države članice Komisija se uglavnom usredotočila na proračunska pitanja, a ne na to kako najbolje iskoristiti sredstva ESF-a (vidjeti odlomke od 58. do 61.). Naposljetku, do 2014. godine postojali su nedostatci u načinu na koji je Komisija izvješćivala o rezultatima inicijative o akcijskim timovima za mlade (vidjeti odlomke od 73. do 77.).

Komisija je pružila savjetodavnu potporu državama članicama, no ta je podrška bila ograničena razinom i kvalitetom dostupnih informacija

79

Inicijativom o akcijskim timovima za mlade nisu se mogla dostići visoka očekivanja proizišla iz neformalnog sastanka Europskog vijeća 2012. godine, posebice zbog ograničenih informacija koje su Komisiji stavljene na raspolaganje na temelju mehanizama za praćenje i izvješćivanje utvrđenih u uredbama za programsko razdoblje 2007. –2013. Komisija stoga nije imala:

οpregled postojećih mjera za zapošljavanje mladih koje se financiraju sredstvima ESF-a, niti je raspolagala podatcima o mjerama koje su bile uspješne u pogledu ciljnih i stvarnih rezultata na razini država članica. Takve su informacije mogle pomoći pri oblikovanju praktičnih i kratkoročnih prijedloga za preusmjeravanje sredstava ESF-a u korist mjera koje su se pokazale djelotvornima u proteklom razdoblju ili u drugim sredinama;

οcjelovite i ažurirane informacije o raspoloživim sredstvima ESF-a koja bi se mogla reprogramirati ili preraspodijeliti.

80

U sklopu pripremnog djelovanja Komisija je izradila „sažeta izvješća” za svaku od navedenih osam država članica. Osim toga, koordinirala je sastanke akcijskih timova za mlade i sastavila operativne zaključke u vezi s reprogramiranjem i preraspodjelom sredstava ESF-a. Iako je Komisija time dala svoj pozitivni doprinos, te su aktivnosti provedene uz prethodno navedena ograničenja.

81

Našom se analizom također pokazalo da su posebni prijedlozi o tome kako postići brže i djelotvornije rezultate za mlade nezaposlene osobe, koje su izradili akcijski timovi za mlade uspostavljeni za osam država članica obuhvaćenih revizijom, bili ograničeni. Kako bi se izradili posebni nacionalni akcijski planovi za mlade u skladu sa zamislima Komisije i kako bi se državama članicama omogućilo djelotvorno korištenje strukturnim fondovima za podupiranje mjera za smanjenje stopa nezaposlenosti mladih, bila bi potrebna održivija i dugoročnija inicijativa koja se temelji na široj osnovi.

1. preporuka

Pri budućim inicijativama te vrste Komisija bi trebala uzeti u obzir mogućnosti i ograničenja određena političkim i pravnim kontekstom, svoje posebno znanje i stručnost u tom području (na temelju provedbe mjera financiranih sredstvima EU-a i nacionalnim sredstvima) te dostupnost financijskih sredstava na razini EU-a i država članica.

Iako je inicijativa o akcijskim timovima za mlade dovela do reprogramiranja i preraspodjele sredstava ESF-a, Komisija se pri procjeni izmjena operativnih programa uglavnom usredotočila na proračunska pitanja

82

Prema informacijama koje su države članice stavile na raspolaganje Komisiji reprogramirana i preraspodijeljena sredstva ESF-a u sedam od osam država članica koje su provele taj postupak iznosila su do lipnja 2013. ukupno 1,9 milijardi eura. Međutim, točan ukupni iznos sredstava ESF-a obuhvaćenih tim postupkom reprogramiranja teško je utvrditi jer su na to mogli utjecati i drugi razlozi, a ne samo inicijativa o akcijskim timovima za mlade.

83

Nakon sastanaka akcijskih timova za mlade i u skladu s operativnim zaključcima tih sastanaka sve države članice izradile su akcijske planove za mlade ili su ta pitanja uključile u nacionalne programe reformi, no u oba slučaja ta su pitanja obradile u općim crtama. Svako reprogramiranje sredstava ESF-a koje je potrebno u tom kontekstu može pokrenuti samo predmetna država članica podnošenjem prijedloga za izmjenu odgovarajućih operativnih programa. Komisija potom mora procijeniti obrazloženje koje je dostavila država članica i odobriti izmjenu ako smatra da su uvjeti ispunjeni.

84

Utvrdili smo da Komisija pri procjeni zahtjeva država članica za izmjenu operativnih programa iz uzorka nije ispitala je li vjerojatnije da će se reprogramiranim sredstvima ESF-a pomoći mladima da „nađu posao ili povećaju svoje mogućnosti zapošljavanja” u odnosu na prvotno planirane mjere. Umjesto toga, u procjeni se uglavnom usredotočila na proračunska pitanja povezana s postupkom reprogramiranja. Na temelju podataka koje države članice dostavljaju Komisiji zaključili smo da nije moguće procijeniti ni u kojoj su se mjeri pri reprogramiranju i/ili preraspodjeli sredstava ESF-a 2012. godine u obzir uzele posebne potrebe različitih skupina nezaposlenih mladih osoba.

2. preporuka

U programskom razdoblju 2014.–2020. Komisija bi trebala:

(a)zajamčiti da se budući zahtjevi za reprogramiranje pokreću s ciljem postizanja boljih rezultata, a ne ponajprije radi rješavanja poteškoća u povlačenju sredstava EU-a;

(b)odobravati zahtjeve država članica za izmjene operativnih programa samo ako se dodatni rezultati koji bi trebali proizići iz predloženih proračunskih prijenosa mogu postići na razuman način;

(c)zatražiti od država članica da podnose dovoljno detaljna izvješća o izvanrednim prijenosima u okviru operativnih programa i izmjenama prioriteta u godišnjim izvješćima o provedbi te da iznesu postignute rezultate;

(d)aktivno sudjelovati u odborima za praćenje operativnih programa i poticati države članice da poduzmu odgovarajuće mjere kad svojom procjenom godišnjih izvješća o provedbi utvrdi da ciljne vrijednosti neće biti dostignute.

Nedostatci u izvješćima koje Komisija šalje Vijeću u pogledu učinka inicijative o akcijskim timovima za mlade

85

Budući da je bila svjesna ograničenja u pogledu informacija koje na sustavan način dobiva od država članica u okviru mehanizama za praćenje ESF-a, Komisija je na ad hoc osnovi upućivala zahtjeve državama članicama radi dobivanja informacija potrebnih za izradu redovitih ažuriranih izvješća Vijeću u vezi s napretkom inicijative. Za informacije koje države članice dostavljaju na dobrovoljnoj osnovi Komisija nema pravne osnove provoditi provjere pouzdanosti i/ili vjerodostojnosti. Međutim, i za podatke koji se iskazuju u skladu s okvirom ESF-a provjere nisu uvijek bile djelotvorne.

86

Analizom informacija koje se šalju Vijeću utvrdili smo stoga neke nedostatke u pogledu njihove cjelovitosti, dosljednosti i pouzdanosti. Nadalje, budući da Komisija ne provodi sustavne provjere informacija koje su dostavile države članice, postoji rizik da se u izvješća s ažuriranim informacijama uvrste nepouzdane ili netočne tvrdnje.

3. preporuka

Kad se Komisija u svojim komunikacijama koristi podatcima dobivenim od država članica, trebala bi zajamčiti sustavnu provedbu osnovnih provjera vjerodostojnosti i pouzdanosti tih podataka.

Ovo je izvješće usvojilo II. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda, g. Henri GRETHEN, na sastanku održanome u Luxembourgu 11. studenoga 2015.

Za Revizorski sud

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsjednik

Odgovori Komisije

Sažetak

I

Zajednički odgovor Komisije na odlomke I., II., III. i IV.:

Nezaposlenost mladih u posljednjem je desetljeću bila rašireni problem u mnogim državama članicama. Zahvaljujući akcijskim timovima za mlade (YAT), iako je riječ o ad-hoc instrumentu, taj je problem, koji se tijekom gospodarske krize pogoršao, dobio važno mjesto u europskom političkom programu.

Zbog te je nove svijesti poduzet niz konkretnih mjera na razini EU-a i država članica, uključujući posebno Jamstva za mlade i Inicijativu za zapošljavanje mladih (YEI). Paket za zapošljavanje mladih (2012.), koji se nastavljao na širi Paket za zapošljavanje, uključivao je prijedlog za uspostavu Jamstva za mlade. Zbog toga je Vijeće u travnju 2013. donijelo Preporuku.

Na osnovu toga europski čelnici poduzeli su konkretne korake u financijskom pogledu i to pokretanjem Inicijative za zapošljavanje mladih (2013.). Njome se posebno nastoji pružiti potpora mladima koji se ne obrazuju, nisu zaposleni ili se ne osposobljavaju u regijama u kojima je stopa nezaposlenosti mladih višom od 25 %. Inicijativom za zapošljavanje mladih, zajedno s ESF-om, osiguralo se državama članicama ciljano financiranje za provedbu Jamstva za mlade u praksi.

IV

Komisija napominje da su iznosi „dostupnih” sredstava iz ESF-a koje su procijenile države članice bili okvirni i posebno su ovisili o već pokrenutim pozivima na podnošenje ponuda i mehanizmima ugovaranja u okviru relevantnih operativnih programa.

V

Komisija smatra da su inicijativom akcijskih timova za mlade (YAT) ostvarena politička očekivanja koja je Europsko vijeće utvrdilo u svojim zaključcima od 30. siječnja 2012. Ključni cilj zajedničkih akcijskih timova za mlade, kao ad-hoc, pravodobne inicijative, bio je mobilizirati instrumente EU-a i nacionalne instrumente, uključujući strukturne fondove, i raspravljati o reformama politike koje je potrebno uključiti u planove za zapošljavanje mladih. Svrha je timova bila „privući pozornost” podizanjem svijesti na najvišoj političkoj razini, stvaranjem dojma hitnosti i pružanjem snažnijeg usmjerenja bez dodatnih upravnih i/ili sudskih postupaka.

Komisija također smatra da su akcijski timovi za mlade dali važan doprinos pripremom terena za nove inicijative za suzbijanje nezaposlenosti mladih, uključujući Jamstvo za mlade, Inicijativu za zapošljavanje mladih i poboljšanu izradu programa ESF-a za programsko razdoblje 2014.–2020., sa sve većim naglaskom na mlade.

Komisija je proaktivno upotrijebila sve instrumente koji su joj bili na raspolaganju, s obzirom na uspostavljeni pravni okvir, kako bi ostvarila ciljeve inicijative akcijskih planova za mlade i o njima izvješćivala.

Iako Komisija možda nema uvijek detaljne informacije o svim mjerama koje su se financirale sredstvima u okviru podijeljenog upravljanja i stoga što je jedan od ciljeva sastanaka akcijskih timova za mlade bio ponovno provjeriti s državama članicama procjene dostupnih sredstava ESF-a i tako osigurati da se upotrebljavaju najnovije informacije, Komisija daje savjete i smjernice, među ostalim, na temelju dobivenih informacija i izvršenih ocjena politika u kontekstu Europskog semestra.

U pogledu primjerenosti financiranih mjera, budući da su uobičajene mjere za zapošljavanje mladih koje su se financirale iz ESF-a uključivale osposobljavanje, radno iskustvo, subvencije za zapošljavanje, daljnje učenje i obrazovanje, pristupom su se nastojale usmjeriti države članice da potiču najuspješnije od tih mjera.

Na temelju informacija koje su dostavile države članice Komisija je, u okviru svog redovitog izvješćivanja, izvijestila Europsko vijeće o nizu pozitivnih promjena nakon pokretanja akcijskih timova za mlade, uključujući mjere u praksi, potporu iz nacionalnog proračuna i broj mladih kojima je pružena potpora. Komisija smatra da je reprogramiranjem sredstava radi povećanja financijske potpore programima za mlade koji dobro funkcioniraju ostvaren očit napredak u pogledu potpore EU-a za mlade.

U pogledu praćenja, Komisija napominje da su u okviru podijeljenog upravljanja države članice odgovorne za uspostavu sustava praćenja i izvješćivanja i za osiguranje njihove pouzdanosti, podložno revizijama Komisije. Komisija je imala na raspolaganju informacije prikupljene u okviru izvješćivanja koje je propisano Uredbom o ESF-u. Nadalje, budući da su akcijski timovi za mlade bili politička inicijativa i takvima su najavljivani od samog početka, Komisija je prikupljala podatke i neformalnim putem s pomoću upitnikâ i zahtjevâ za informacije te s pomoću drugih postupaka u okviru politika, posebno europskog semestra. Komisija nema zakonske ovlasti provoditi provjeru pouzdanosti i/ili prihvatljivosti takvih podataka.

VI Prva alineja

Komisija prihvaća ovu preporuku.

Komisija u svojim djelovanjima uvijek uzima u obzir politički, pravni, financijski i upravni kontekst. U posebnom slučaju inicijative akcijskih timova za mlade, Komisija je bila svjesna da će se suočiti s nekoliko ograničenja. Međutim, to nije bio razlog za nedjelovanje: s obzirom na neprihvatljivu situaciju nezaposlenosti mladih, Komisija je bila odlučna poduzeti sve moguće mjere za poboljšanje situacije.

Komisija u pravilu takve postupke sustavno temelji na stručnosti stečenoj tijekom provedbe europskih strukturnih i investicijskih fondova, a posebno Europskog socijalnog fonda te na svom sudjelovanju u europskom semestru.

VI Druga alineja (a)

Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da postojeći pravni okvir sadržava potrebne zahtjeve.

Pravnim okvirom za europske strukturne i investicijske fondove za razdoblje 2014.–2020. već se u velikoj mjeri pružaju uvjeti za osiguranje veće vrijednosti za novac. To će se postići, među ostalim, s pomoću okvira uspješnosti i pričuvnih, ex-ante uvjeta, zajedničkih pokazatelja ostvarenja i rezultata. Uporaba i programiranje europskih strukturnih i investicijskih fondova dalje su usko povezani sa strategijom Unije za rast i radna mjesta i posebnim preporukama po državama članicama.

U članku 30. CPR-a propisano je da zahtjevi za izmjenu operativnih programa koje podnosi država članica moraju biti valjano opravdani u pogledu predviđenog učinka na nacionalne ciljeve strategije EU2020 i posebne ciljeve operativnog programa.

Nadalje, člankom 23. CPR-a dopušteno je Komisiji da, na svoju inicijativu, zatraži od države članice da predloži izmjene svojih operativnih programa u cilju osiguranja usklađenosti s preporukama Vijeća u kontekstu Europskog semestra i tako osigura da se sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova podupiru relevantni prioriteti za rast i radna mjesta na nacionalnoj ili regionalnoj razini.

Komisija napominje da je nadzor proračunskih pitanja i pitanja apsorpcije također dio njezine nadzorne uloge.

VI Druga alineja (b)

Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da postojeći pravni okvir sadržava potrebne zahtjeve.

U članku 30. CPR-a izričito je propisano da nakon što Komisija ocijeni opravdanje države članice i zatraži dodatne informacije, država članica mora Komisiji dostaviti sve potrebne dodatne informacije. Nadalje, posebna se dodatna pravila primjenjuju na izmjene OP-a povezane s dodjelom pričuve za ostvarenje postignuća.

VI Druga alineja (c)

Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da postojeći pravni okvir sadržava potrebne zahtjeve.

U CPR-u je, u okviru godišnjih izvješća o provedbi iz članka 50. predviđeno izvješćivanje o svim mjerodavnim aspektima uspješnosti. Države članice moraju izvješćivati i na temelju kategorija intervencija kako je utvrđeno u primjenjivoj Provedbenoj uredbi Komisije 215/2014.

VI Druga alineja (d)

Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da je to već postojeća praksa, uzimajući u obzir njezino područje nadležnosti u odboru za praćenje.

VI Treća alineja

Komisija prihvaća ovu preporuku. U kontekstu podijeljenog upravljanja Komisija provjerava, među ostalim, pouzdanost sustava za bilježenje i pohranjivanje računovodstvene evidencije i podataka o provedbi koje su dostavile države članice. To se obično izvršava s pomoću revizija sustava koje provode Komisija i nacionalna tijela za reviziju.

U CPR-u je predviđeno da će u razdoblju 2014.–2020. upravljačko tijelo ESF-a/YEI-ja prikupljati, pohranjivati i bilježiti podatke o pokazateljima u računalni sustav (članak 125. stavak 2. točke (a), (d) i (e)), podložno revizijama Komisije.

Uvod

09

Komisija je predložila uspostavu akcijskih timova u državama članicama u kojima je nezaposlenost mladih bila znatno iznad prosjeka EU-a; taj je prijedlog potvrdilo Europsko vijeće. U to vrijeme prosjek EU-a iznosio je 22,3 % pa je odabrana referentna stopa od 30 % i osam država članica ispunilo je uvjete za to djelovanje; ta je stopa bila u skladu s izjavom Europskog vijeća. Komisija smatra da je djelovala u skladu s izjavom Europskog vijeća.

Opažanja

Zajednički odgovor Komisije na odlomke 25. i 26.

Komisija ima pravo pratiti financiranje EU-a samo u skladu s odredbama utvrđenima u uredbama, a države članice imaju znatnu slobodu u pogledu izvješćivanja informacija o uspješnosti. Iako je postojao zajednički (obavezni) pokazatelj ostvarenja za mlade, države članice izvješćivale su o ostvarenim rezultatima svake godine i u godišnjem izvješću o provedbi na temelju posebnih pokazatelja navedenih u OP-u za svaku prioritetnu os, ali ti posebni pokazatelji nisu se mogli objediniti na razini EU-a. Komisija je u svim slučajevima postupila u skladu s tim odredbama.

27

Komisija smatra da postoji dovoljan broj pokazatelja kojima se Komisiji omogućuje odgovarajuće praćenje, iako su specifični za svaki OP.

Problem utvrđen u istraživanju Mreže za stručnu evaluaciju u prvom redu proizlazi iz činjenice da, za razliku od izvješćivanja o pokazateljima ostvarenja, izvješćivanje o pokazateljima rezultata za pojedine mjere nije bilo obavezno. Stoga nisu dostupni sveobuhvatni i dosljedni podaci o pokazateljima rezultata. Taj će se problem ispraviti uvođenjem zajedničkih pokazatelja ostvarenja i rezultata za programsko razdoblje 2014.–2020.

28

U izvješću Službe Komisije za unutarnju reviziju koje navodi Sud donesen je zaključak da određeni postojeći nedostaci proizlaze iz pravnog okvira na kojem Komisija prema definiciji temelji svoj rad. U izvješću Službe Komisije za unutarnju reviziju također je potvrđeno da je ostvareno znatno poboljšanje zahtjeva uspješnosti koji su uvedeni pravnim okvirom za razdoblje 2014.–2020. Upravljačka tijela u razdoblju 2007.–2013. morala su definirati posebne pokazatelje rezultata i utvrditi ciljeve u operativnim programima. To je bilo podložno pregovorima tijekom izrade operativnih programa. Komisija priznaje da je objedinjavanje na razini EU-a predstavljalo izazov, ali svoje praćenje na razini operativnog programa smatra primjerenim. Nadalje, Komisija je provela istraživanje u svrhu analize svih posebnih pokazatelja rezultata i upotrijebila stečeno znanje kako bi predložila zajedničke pokazatelje rezultata za razdoblje 2014. – 2020. te uspostavila mrežu za evaluaciju nastojeći objediniti dokaze o praćenju i evaluaciji upravljačkih tijela kako bi mogla dati informacije o uspješnosti odjela i njezina izvješćivanja.

29

Komisija napominje da se službenici odjela Komisije informiraju o napretku i „dobroj praksi” u provedbi OP-a u okviru redovitih bilateralnih kontakata s upravljačkim tijelima, njihove ocjene godišnjeg izvješća o provedbi i sudjelovanja na sastancima predviđenima Uredbom, ali i s resornim odjelima u državama članicama u okviru ciklusa Europskog semestra. Zahvaljujući svojoj analizi različitih posebnih pokazatelja, svjesni su učinkovitosti provedbe različitih OP-ova.

Nadalje, Komisija je pokrenula nekoliko evaluacija politika iz razdoblja 2007.–2013. koje će biti dostupne sredinom 2016. Sve će te evaluacije biti korisni dokazi o postignućima programa. Povrh toga, u završna izvješća bit će uključeni dijelovi usmjereni na naučene pouke i dobru praksu.

Zajednički odgovor Komisije na odlomke 30. do 32.

U izvješću Komisije prikazan je pregled na temelju upitnika upravljačkih tijela, odnosno, na temelju vlastite procjene država članica o onome što dobro funkcionira kao dobra praksa. Izvješćem su se nastojale širiti ideje politike i prakse kao „nadahnuće” donositeljima politika. Svrha izvješća nije bila evaluacija kvalitete i učinkovitosti intervencija ESF-a.

34

Komisija napominje da se upravo na sastancima akcijskih timova za mlade nastojalo s državama članicama točnije utvrditi koja će sredstva EU-a biti dostupna i što se još može učiniti za zadovoljavanje potreba mladih nezaposlenih osoba.

35

U kontekstu podijeljenog upravljanja, relevantne posebne pojedinosti u pogledu operacija dostupne su na razini država članica jer su one odgovorne za pokretanje i provedbu različitih poziva na podnošenje zahtjeva. Unatoč objektivnim ograničenjima pravnog okvira iz razdoblja 2007.–2013., Komisija je proaktivno nastojala što redovitije prikupljati odgovarajuće informacije od država članica o potpori iz ESF-a za mjere zapošljavanja mladi u vezi s drugim inicijativama za zapošljavanje mladih diljem EU-a.

36

Komisija napominje da je svoje procjene temeljila na podacima koje su države članice dobrovoljno dostavile. Te su procjene bile samo početne točke za bilateralne rasprave i sustavno su se ažurirale na temelju stvarne situacije u pojedinim državama članicama.

37

Komisija priznaje da je učinjena tehnička pogreška za SK. Međutim, rasprava na sastanku akcijske skupine za mlade odvijala se na temelju točnih podataka.

38

Komisija napominje da bi se u kontekstu priprema za sastanak akcijskih timova za mlade svaka procjena trebala temeljiti na onome što je Komisija najavila, na što se obvezala i što je realistično mogla ostvariti u dogovorenom vremenskom okviru i u skladu s postojećim pravnim okvirom.

40

Komisija smatra da cilj akcijskih timova za mlade nije bio državama članicama osigurati ex-ante analize, koje se odnose na posebne skupine mladih ljudi, niti ispitivanja buduće potražnje za vještinama.

Nadalje, analiza potreba na tržištu rada koju provodi Komisija nije ograničena na pregled podataka po državama, koji je kao dokument za izvješćivanje upotrebljavan kao bilješke za bilateralne sastanke akcijskih timova za mlade. Službenici odjela zaduženih za određena zemljopisna područja sastavljaju detaljna izvješća po državama i dubinski analiziraju stanje zaposlenosti i socijalne politike u državama članicama, što se upotrebljava za izradu posebnih preporuka po državama članicama. Suzbijanju nezaposlenosti mladih treba pristupiti na sveobuhvatan način, a u pregledu podataka po državama dostupni su dosljedni podaci i politike ne samo o pitanjima zapošljavanja već i o različitim drugim ključnim aspektima, kao što je obrazovanje.

Za utvrđivanje država članica s najvišom stopom nezaposlenosti mladih i u naknadnim analizama i raspravama upotrebljavala se uobičajena Eurostatova definicija mladih ljudi (15–24). Međutim, akcijske skupine za mlade uspostavljene su kako bi se osiguralo najprikladnije djelovanje za pojedinu državu pa se u nekim slučajevima primjenjivala fleksibilnija definicija, ako je to bilo opravdano zbog okolnosti na nacionalnoj razini.

41

Akcijske skupine za mlade imale su ulogu ispitati prilike za brzo djelovanje kako bi mogle odgovoriti na neposredni učinak krize. Neusklađenosti između ponude vještina i potražnje na tržištu rada i operativnih programa ESF-a uključene su u programe već 2006. u cilju rješavanja strukturnih pitanja na tržištima rada. Međutim, ovaj je napredak u provedbi strukturnih reforma znatno ugrožen gospodarskom krizom tijekom koje su se stope nezaposlenosti u EU-u znatno povećale. Prema tome, dok je zadaća akcijskih timova za mlade bila tražiti neposredna rješenja u financijskom smislu i u pogledu provedbe politike, Komisija je usporedno ulagala napore kako bi države članice vratila natrag na put reformi.

Nadalje, Komisija velik dio posebnih informacija o politikama prikuplja u kontekstu svojih analiza povezanih s Europskim semestrom i one se objavljuju u izvješćima Komisije/izvješćima po državama. Komisija svoje aktivnosti temelji i na nizu izvješća stručnjaka i na primjerima unutarnjih izvješća o politikama GU EMPL, posebno takozvanih izvješća po državama koja se razrađuju u kontekstu Europskog semestra.

42

Komisija napominje da su u osam pregleda podataka po državama predložene smjernice za politike utemeljene na analizi potreba na tržištu rada koja je potvrđena različitim izvorima, posebno na temelju analitičkih aktivnosti Komisije u kontekstu Europskog semestra.

43

Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 41.

44

U Italiji je situacija na tržištu rada bila posebno teška za mlade ljude. U pregledu podataka za državu navedene su neke skupine koje su posebno zabrinjavajuće, uključujući visoko i srednje obrazovane osobe nakon završetka školovanja, ali inicijativama se slijedio globalni pristup rješavanju problema na sveobuhvatni način.

Odluka o prijenosu upravljanja sredstvima (kao i za sve druge inicijative akcijskih timova za mlade) očito je donesena s dvostrukim ciljem: povećanje razine ljudskog kapitala (radi olakšavanja zapošljavanja) i ubrzavanje rashoda (budući da, kako je navedeno u pregledu podataka za državu, „problemi u Italiji ne odnose se na prioritete u potrošnji već na kašnjenje u provedbi”).

45

Komisija napominje da se u svakoj procjeni neposrednih rezultata potreba akcijskih timova za mlade moraju uzeti u obzir ciljevi i svrha misija akcijskih timova za mlade i regulatorni okvir za ESF.

47

Misije akcijskih timova za mlade nastojale s pomoću političkih rasprava na visokoj razini utvrditi načine na koje nacionalna tijela mogu dodijeliti sredstva projektima kojima će se kratkoročno ostvariti najbolji rezultati. To je podrazumijevalo dogovor o načinu postupanja s konkurentnim prioritetima ESF-a, ali nije uključivalo ulaženje u tehničke pojedinosti upravljanja sredstvima. Sastanci su predstavljali priliku za istraživanje različitih mogućnosti koje su se morale tehnički potvrditi u svjetlu posebnosti svakog OP-a.

Prije reprogramiranja trebalo je raspraviti s državama članicama u kojoj se mjeri sredstva iz ESF-ova mogu preusmjeriti na programe za mlade.

Na primjer, u slučaju država s velikim brojem OP-ova, kao što je Italija, trebalo je provjeriti primjenjivost svakog detaljnog prijedloga na situaciju (provedba, rezultati) svakog OP-a (npr. koji OP treba reprogramirati, za koliko i slično).

49

Komisija smatra da sažete operativne zaključke SG-a ne bi trebalo čitati odvojeno. U posebnom slučaju Grčke tehnička pomoć bila je već vrlo intenzivna zbog programa financijske pomoći, a u operativnim zaključcima Glavnog tajništva predloženo je širenje/jačanje postojećih inicijativa u obliku smjernica politika i utvrđena je osnova za daljnju razredu posebnih mjera koje odgovaraju utvrđenim potrebama. Operativni neposredni rezultat akcijskih timova za mlade bio je „Akcijski plan ciljnih intervencija za povećanje zaposlenosti mladih i jačanje poduzetništva”, koji je Grčka donijela u prosincu 2012.

Nadalje, države članice već primaju detaljne procjene država i preporuke politika od Komisije u kontekstu Europskog semestra.

50

Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomke 29., 44. i 47.

U kontekstu sastanaka odbora za praćenje u kojima Komisija ima savjetodavnu ulogu raspravljalo se, prema potrebi, o posebnim izmjenama poziva na podnošenje ponuda i kriterija za odabir. Komisija smatra da se dodana vrijednost predloženih inicijativa nije ocjenjivala samo u odnosu na njihove očekivane učinke na apsorpciju.

51

Komisija napominje da izmjene OP-a nisu uvijek bile povezane s mjerama za zapošljavanje mladih. One su često bile dio šire preraspodjele sredstava na opće mjere za zapošljavanje. Nadalje, u kontekstu akcijskih timova za mlade, savjetodavna uloga Komisije nije bila ograničena samo na razmatranja o preraspodjeli sredstava.

53

Komisija smatra da je za potpunu sliku financijskih rezultata inicijative akcijskih timova za mlade potrebno uključiti i podatke o financijskim sredstvima posvećenima inicijativama povezanima s mladima koje su rezultat smanjenja nacionalnog sufinanciranja u operativnim programima ESF-a i EFRR-a. Na primjer, u slučaju Italije, tim se sredstvima, koja su dobivena reprogramiranjem OP-a, financirao niz inicijativa (uključujući Plan za mlade na Siciliji) koje su obuhvaćene nacionalnim kohezijskim akcijskim planom. Italija tvrdi da ta sredstva uključuju dodatnih 1,5 milijardi EUR i bila su dio preraspodijeljenih sredstava o kojima se izvješćivalo u vezi s Italijom tijekom ukupnog djelovanja akcijskih timova za mlade.

54

Komisija priznaje tehničku pogrešku, koja, međutim, ima vrlo ograničeni učinak na ukupni iznos (ispod 4 % ukupnog iznosa ESF-a, ispod 1,2 % kada se uzme u obzir ukupni proračun akcijskih timova za mlade, uključujući talijanski kohezijski akcijski plan).

56

Države članice odgovorne su u okviru podijeljenog upravljanja za uspostavu sustava praćenja i izvješćivanja i za osiguranje njihove pouzdanosti.

60

Komisija smatra da je povećanje financijske potpore za programe za mlade (osposobljavanje itd.) koji su već ostvarivali rezultate na terenu bolje od gubitka sredstava zbog automatskog opoziva. Programi koji su pojačani već su bili ocijenjeni u trenutku donošenja i njihova provedba bila je u skladu sa zahtjevima iz propisa.

U pogledu primjerenosti financiranih mjera, budući da su uobičajene mjere za zapošljavanje mladih koje su se financirale iz ESF-a uključivale osposobljavanje, radno iskustvo, subvencije za zapošljavanje, daljnje učenje i obrazovanje, Komisija je svojim pristupom nastojala usmjeriti države članice da potiču najuspješnije od tih mjera. U općem kontekstu nezaposlenosti mladih tijekom 2011. (ukupna niska stopa zaposlenosti i rastuće stope neaktivnosti, posebno NEET-ova), jedan od ključnih ciljeva Komisije bio je povećati broj sudionika u mjerama kojima bi se mogla povećati zapošljivost mladih na tržištu rada. I na kraju, sve od navedenih mjera od ključne su važnosti i u okviru Jamstva za mlade kojem se također pruža financijska potpora iz ESF-a.

Zajednički odgovor na odlomak 64. i okvir 7.

Komisija naglašava da su prioritetne skupine o kojima se raspravljalo na bilateralnom sastanku akcijskih timova za mlade uključivale visokokvalificirane mlade ljude i mlade ljude s osnovnim obrazovanjem. Na te su dvije skupine bili usmjereni i portugalski akcijski plan za mlade pod nazivom „Impulso Jovem” i odgovarajuće reprogramiranje OP-a.

Zajednički odgovor na odlomke 65., 66., 67. i okvir 8.

Komisija napominje da su nacionalni programi reformi strateški dokumenti za koje isključivo odgovaraju države članice. Njihov cilj nije opisati koje bi se mjere podupirale iz fondova EU-a kao rezultat sastanka akcijskog tima za mlade.

Komisija prati situaciju mladih ljudi na tržištu rada u kontekstu Europskog semestra čiji je cilj jačati i promicati reforme politike u korist građana EU-a. U tom kontekstu Komisija dostavlja dubinsku analitičku procjenu izvješća po državama i predlaže djelovanja politika u obliku nacrta posebnih preporuka po državama članicama. U okviru Europskog semestra za 2015. pet država članica dobilo je preporuke usmjerene na donošenje ambicioznijih mjera politika u tome području.

68

Komisija napominje da su se akcijski timovi za mlade provodili i pratili u skladu s pravnim odredbama za ESF kako bi se zadržalo minimalno administrativno opterećenje država članica i brzo ostvarili rezultati.

70

Komisija napominje da informacije dostavljene u pogledu ciljeva pokazatelja ovise o općem kontekstu predložene izmjene OP-a te o tome je li ona posebno povezana sa zapošljavanjem mladih ili, općenito, s poticanjem mjera za zapošljavanje svih ciljnih skupina općenito u okviru OP-a.

U slučaju Grčke, na primjer, pokazatelji praćenja za mlade već su bili uključeni u operativne programe.

71

Komisija napominje da je zapisnik s godišnjih revizijskih sastanaka jedini izvor informacija u vezi redovitim praćenjem OP-ova koje provodi Komisija.

Zajednički odgovor Komisije na odlomak 72. i okvir 9.

Komisija ponekad dovodi u pitanje pouzdanost određenih vrijednosti pokazatelja navedenih u godišnjem izvješću o provedbi. Računalni sustavi država članica također podliježu revizijama sustava koje provode Komisija i revizijska tijela država članica.

Komisija potvrđuje da je među informacijama koje je dostavilo litavsko upravljačko tijelo bila jedna tehnička pogreška.

73

Komisija je imala na raspolaganju informacije prikupljene u okviru izvješćivanja koje je propisano Uredbom o ESF-u. Nadalje, budući da su akcijski timovi za mlade bili politička inicijativa i takvima su najavljivani od samog početka, Komisija je prikupljala podatke i neformalnim putem s pomoću upitnika i zahtjeva za informacije te s pomoću drugih postupaka u okviru politika, posebno Europskog semestra.

Za akcijske timove za mlade nije bilo moguće uspostaviti formalne postupke za praćenje i izvješćivanje izvan okvira praćenje ESF-a.

75

U izvješćima za Europsko vijeće naveden je opći pregled stanja provedbe akcijskih timova za mlade na temelju podataka koji su ad-hoc prikupljeni od država članica. Vidjeti također odgovor Komisije na odlomak 68.

76

Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 72.

Izvješćivanje Komisije temeljilo se na informacijama koje je dostavila Italija. U odnosu na znatna kašnjenja posebno u početnoj fazi provedbe nacionalnog plana, Komisija je kad god je to moguće zagovarala brzu provedbu.

77

Države članice odgovorne su u okviru podijeljenog upravljanja za uspostavu sustava praćenja i izvješćivanja i za osiguranje njihove pouzdanosti. Komisija provjerava pouzdanost sustava provedbom revizija.

Zaključci i preporuke

Zajednički odgovor Komisije na odlomke 78. i 79.

Komisija smatra da su inicijativom akcijskih timova za mlade (YAT) ostvarena politička očekivanja koja je Europsko vijeće utvrdilo u svojim zaključcima od 30. siječnja 2012. Ključni je cilj zajedničkih akcijskih timova za mlade bio mobilizirati instrumente EU-a i nacionalne instrumente i raspravljati o reformama politike koje će biti uključene u planove za zapošljavanje mladih. Akcijski timovi za mlade usredotočili su se na izazove utvrđene u ciljanim državama članicama. Svrha je timova bila „privući pozornost” podizanjem svijesti na najvišoj političkoj razini, stvaranjem dojma hitnosti i pružanjem snažnijeg usmjerenja bez dodatnih upravnih i/ili sudskih postupaka.

Komisija je proaktivno upotrijebila sve instrumente koji su joj bili na raspolaganju, s obzirom na uspostavljeni pravni okvir, kako bi ostvarila ciljeve inicijative akcijskih planova za mlade i o njima izvješćivala. Iskustvom akcijskih timova za mlade također se pridonijelo izradi novih inicijativa politika, kao što je Paket za zapošljavanje mladih i, u tom kontekstu, Preporuka Vijeća o Jamstvu za mlade. Nadalje, na temelju pažljivog praćenja situacije u osam uključenih država članica (te u drugim državama članicama s visokim razinama nezaposlenosti mladih) u okviru uobičajenih postupaka europskog semestra donesene su posebne preporuke po državama članicama (CSR) povezane sa zapošljavanjem mladih. Na temelju informacija koje su dostavile države članice Komisija je, u okviru svog redovitog izvješćivanja, izvijestila Europsko vijeće o nizu pozitivnih promjena nakon pokretanja akcijskih timova za mlade koje su uključivale mjere u praksi, potporu iz nacionalnog proračuna i broj mladih kojima je pružena potpora.

79 Prva alineja

Iako Komisija nema uvijek detaljne informacije o svim mjerama koje su se financirale sredstvima u okviru podijeljenog upravljanja, ona daje savjete i smjernice i na temelju dobivenih informacija i ocjena politike izvršenih u kontekstu europskog semestra.

79 Druga alineja

Jedan od ciljeva sastanka akcijskih timova za mlade bio je točno provjeriti s državama članicama procijenjena dostupna sredstava iz ESF-a time osiguravajući korištenje najboljih i najnovijih informacija.

80

Komisija smatra da „pregled podataka po državama” mora biti opće prirode jer je u njemu sažeta analiza promjena na tržištu rada koju Komisija redovito provodi (npr. godišnje izvješće o zapošljavanju i društvenim promjenama, godišnje izvješće o tržištu rada i promjenama plaća i Tromjesečni pregled zaposlenosti i društvene situacije u EU-u).

81

Zbog hitnosti situacije za zapošljavanjem mladih, Komisija i Europsko vijeće odlučili su pokrenuti ad-hoc, pravovremenu inicijativu kojom je posebno ostvareno brzo preusmjeravanje dostupnih sredstava iz ESF-a na mjere povezane s mladima.

Komisija također smatra da su akcijski timovi za mlade dali važan doprinos pripremom terena za nove inicijative za suzbijanje nezaposlenosti mladih, uključujući Jamstvo za mlade, Inicijativu za zapošljavanje mladih i poboljšanu izradu programa ESF-a za programsko razdoblje 2014.–2020., sa sve većim naglaskom na mlade.

1. preporuka

Komisija prihvaća ovu preporuku.

Komisija u svojim djelovanjima uvijek uzima u obzir politički, pravni, financijski i upravni kontekst. U posebnom slučaju inicijative akcijskih timova za mlade, Komisija je bila svjesna da će se suočiti s nekoliko ograničenja. Međutim, to nije bio razlog za nedjelovanje: s obzirom na neprihvatljivu situaciju zaposlenosti mladih, Komisija je bila odlučna poduzeti sve moguće mjere za poboljšanje situacije.

Komisija u pravilu takve postupke sustavno temelji na stručnosti stečenoj tijekom provedbe europskih strukturnih i investicijskih fondova, a posebno Europskog socijalnog fonda te na svome sudjelovanju u Europskom semestru.

82

Komisija se slaže da je teško dati stabilne opće podatke budući da ona može samo ocijeniti formalne odluke o izmjenama OP-a i da su se dinamički mijenjali iznosi dostupni u okviru OP-a ili u državi članici za preraspodjelu unutar OP-a ili među OP-ovima ovisno o razini i brzini ugovaranja projekata i općem napretku u provedbi OP-a.

84

Komisija smatra da su sredstva koja su reprogramirana radi povećanja financijske potpore programima za mlade koji dobro funkcioniraju predstavljala očit napredak u pogledu potpore EU-a za mlade. Ovako pojačane mjere u svakom slučaju su odabrane, provođene i praćene u skladu s pravilima i stoga se smatra da se njima ostvaruju pozitivni rezultati, čak i kada je bilo prerano izvršiti potpunu evaluaciju.

U pogledu primjerenosti financiranih mjera, budući da su uobičajene mjere za zapošljavanje mladih koje su se financirale iz ESF-a uključivale osposobljavanje, radno iskustvo, subvencije za zapošljavanje, daljnje učenje i obrazovanje, pristupom se nastojalo usmjeriti države članice da potiču najuspješnije od tih mjera.

Nadalje, Komisija upućuje na svoje odgovore na odlomke 60., 72. i 76.

2. preporuka (a)

Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da postojeći pravni okvir sadržava potrebne zahtjeve.

Pravnim okvirom za europske strukturne i investicijske fondove za razdoblje 2014.–2020. već se u velikoj mjeri pružaju uvjeti za osiguranje veće vrijednosti za novac. To će se postići, među ostalim, s pomoću okvira uspješnosti i pričuvnih, ex-ante uvjeta, zajedničkih izlaznih vrijednosti i pokazatelja rezultata. K tome, uporaba i programiranje europskih strukturnih i investicijskih fondova usko su povezani sa Strategijom Unije za rast i radna mjesta te posebnim preporukama po državama članicama.

U članku 30. CPR-a propisano je da zahtjevi za izmjenu operativnih programa koje podnosi država članica moraju biti valjano opravdani u pogledu predviđenog učinka na nacionalne ciljeve strategije EU2020 i posebne ciljeve operativnog programa.

Nadalje, člankom 23. CPR-a Komisiji se dopušta da, na svoju inicijativu, od države članice zatraži da predloži izmjene svojih operativnih programa u cilju osiguranja usklađenosti s preporukama Vijeća u kontekstu Europskog semestra i tako osigura da se sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova podupiru relevantni prioriteti za rast i radna mjesta na nacionalnoj ili regionalnoj razini.

Komisija napominje da je nadzor proračunskih pitanja i pitanja apsorpcije također dio njezine nadzorne uloge.

2. preporuka (b)

Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da postojeći pravni okvir sadržava potrebne zahtjeve.

U članku 30. CPR-a izričito je propisano da nakon što Komisija ocijeni opravdanje države članice i zatraži dodatne informacije, država članica mora Komisiji dostaviti sve potrebne dodatne informacije. Nadalje, posebna se dodatna pravila primjenjuju na izmjene OP-a povezane s dodjelom pričuve za ostvarenje postignuća.

2. preporuka (c)

Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da postojeći pravni okvir sadržava potrebne zahtjeve.

U CPR-u je, u okviru godišnjih izvješća o provedbi iz članka 50. predviđeno izvješćivanje o svim mjerodavnim aspektima uspješnosti. Države članice moraju izvješćivati i na temelju kategorija intervencija kako je utvrđeno u primjenjivoj Provedbenoj uredbi Komisije 215/2014.

2. preporuka (d)

Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da je to već postojeća praksa, uzimajući u obzir njezino područje nadležnosti u odboru za praćenje.

Zajednički odgovor Komisije na odlomke 85. i 86.

Države članice odgovorne su u okviru podijeljenog upravljanja za uspostavu sustava praćenja i izvješćivanja i za osiguranje njihove pouzdanosti.

Komisija svojim revizijama provjerava pouzdanost podataka koje su dostavile države članice.

U CPR-u je predviđeno da će u razdoblju 2014.–2020. upravljačko tijelo ESF-a/YEI-ja prikupljati, pohranjivati i bilježiti podatke o pokazateljima u računalni sustav (članak 125. stavak 2. točke (a), (d) i (e)), podložno revizijama Komisije.

3. preporuka

Komisija prihvaća ovu preporuku. U kontekstu podijeljenog upravljanja Komisija provjerava, među ostalim, pouzdanost sustava za bilježenje i pohranjivanje računovodstvene evidencije i podataka o provedbi koje su dostavile države članice. To se obično izvršava s pomoću revizija sustava koje provode Komisija i nacionalna tijela za reviziju.

U CPR-u je predviđeno da će u razdoblju 2014.–2020. upravljačko tijelo ESF-a/YEI-ja prikupljati, pohranjivati i bilježiti podatke o pokazateljima u računalni sustav (članak 125. stavak 2. točke (a), (d) i (e)), podložno revizijama Komisije.

QJ-AB-15-021-HR-E    ISSN 2315-2230

Akcijski timovi za mlade sastavljeni od stručnjaka iz nadležnih nacionalnih tijela i Komisije uspostavljeni su 2012. godine za osam država članica koje su se suočavale s osobito visokom stopom nezaposlenosti mladih. Cilj akcijskih timova za mlade bio je pružiti pomoć tim državama članicama kako bi na najbolji način iskoristile strukturne fondove EU-a usmjeravanjem nedodijeljenih sredstava (uključujući približno 10 milijardi eura u okviru ESF-a) iz programskog razdoblja 2007.–2013. na projekte kojima se podupiru mogućnosti zapošljavanja mladih i olakšava pristup financijskim sredstvima za male poduzetnike.
Ovom je revizijom Sud procijenio opseg postupka preusmjeravanja nedodijeljenih sredstava ESF-a te doprinos akcijskih timova za mlade pri pružanju pomoći nacionalnim tijelima u preraspodjeli sredstava projektima kojima bi se „ostvarili najveći učinci u najkraćem mogućem roku”.