EUROPOS AUDITO RŪMAI

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

El. paštas: eca-info@eca.europa.eu

Tinklavietė: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.

Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).

Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015

Print | ISBN 978-92-872-3575-6 | ISSN 1831-0885 | doi:10.2865/599885 | QJ-AB-15-021-LT-C
PDF | ISBN 978-92-872-3525-1 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/657252 | QJ-AB-15-021-LT-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3545-9 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/721131 | QJ-AB-15-021-LT-E

© Europos Sąjunga, 2015

Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ

Nemokamų leidinių galite įsigyti:

•vieną egzempliorių:
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).

(*)Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).

Parduodamų leidinių galite įsigyti:

•svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

LT
2015

Nr. 17

Specialioji ataskaita

Komisijos parama
jaunimo veiksmų
grupėms: ESF finansavimo
fondo perorientavimas
pavyko, tačiau nepakanka
dėmesio rezultatams

(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

Auditorių grupė

Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.

Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Henri Gretheno vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už struktūrinių politikų, transporto ir energetikos išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narė Iliana Ivanova, jai talkino jos asmeninio kabineto vadovas Tony Murphy, asmeninio kabineto atašė Mihail Stefanov ir asistentas Peter Borsos, skyriaus vadovas Emmanuel Rauch, grupės vadovė Valeria Rota, auditoriai Luis De La Fuente Layos, Zhivka Kalaydzhieva ir Anna Fiteni.

Iš kairės į dešinę: Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos, P. Borsos.

Turinys

Žodynėlis

Santrauka

Įvadas

ES pastangos spręsti jaunimo nedarbo problemą

ES vaidmuo jaunimo užimtumo politikoje

Jaunimo veiksmų grupės

Europos socialinis fondas: padėtis iki 2012–2013 m. perorientavimo

Komisijos pranešti Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatai

Audito apimtis ir metodas

Pastabos

Komisijos patariamojo vaidmens veiksmingumo vertinimas

Turima ESF veiksmingumo ir finansinė informacija apribojo Komisijos patariamojo vaidmens veiksmingumą jaunimo veiksmų grupių atžvilgiu

Komisijos parengiamųjų veiksmų rezultatas – bendro pobūdžio šalių kortelės

Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatas

Jaunimo veiksmų grupių posėdžiuose pateikti pasiūlymai dėl ESF perprogramavimo ir perskirstymo buvo bendro pobūdžio

Jaunimo veiksmų grupių iniciatyva leido perprogramuoti ir / arba perskirstyti ESF lėšas, tačiau bendrą skaičių nustatyti sunku

Vertindama valstybių narių pasiūlytus ESF VP pakeitimus, Komisija daugiausia dėmesio skyrė biudžeto aspektams

Nacionalinėse reformų programose jaunimo veiksmų planai buvo parengti įvairaus išsamumo ir nepakankamai susieti su jaunimo veiksmų grupėmis

Komisijos vykdomas Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatų stebėjimas ir ataskaitų apie juos teikimas

Komisijos vykdyta Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatų priežiūra buvo vykdoma taikant esamą standartinę stebėjimo tvarką

Komisijos teikiamų ataskaitų dėl Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatų trūkumai

Išvados ir rekomendacijos

Komisijos atsakymai

Žodynėlis

Europos semestras: Europos semestras yra pirmasis ES ekonominės politikos gairių ir priežiūros metinio ciklo etapas. Kiekvieną Europos semestrą Europos Komisija nagrinėja visų valstybių narių fiskalinių ir struktūrinių reformų politikas, teikia rekomendacijas ir stebi jų įgyvendinimą. Antrajame metinio ciklo etape, kuris vadinamas nacionaliniu semestru, valstybės narės įgyvendina bendrai suderintas politikas.

Europos socialinis fondas: Europos socialinio fondo (ESF) tikslas – stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje pagerinant užimtumo ir įsidarbinimo galimybes (daugiausia taikant profesinio rengimo priemones), skatinant aukštą užimtumo lygį ir gausesnių bei geresnių darbo vietų kūrimą.

Europos užimtumo strategija: Europos užimtumo strategija buvo nustatyta 1992 m. Europos Sąjungos sutartimi ir nuo to laiko tapo ES užimtumo politikos pagrindu. Jos pagrindinis tikslas sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų visoje ES. Šiuo metu ji yra sudėtinė strategijos „Europa 2020“ dalis ir yra įgyvendinama vadovaujantis Europos semestro iniciatyva.

Intervencija: bet kuris valdžios institucijų ar kitų organizacijų vykdomas veiksmas ar operacija, kad ir koks būtų jo pobūdis (politika, programa, priemonė ar projektas). Naudojamos šios intervencijos formos: dotacijos, paskolos, subsidijuojamos palūkanų normos, garantijos, dalyvavimas nuosavo ir rizikos kapitalo schemose ar kitos finansavimo formos.

Jaunimo garantijų iniciatyva: Jaunimo garantijų iniciatyva, kuri buvo patvirtinta 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo, turėtų užtikrinti, kad visi iki 25 metų amžiaus jaunuoliai gautų kokybiškų pasiūlymų dirbti, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę per keturis mėnesius nuo formaliojo mokymosi užbaigimo arba darbo netekimo. Jaunimo garantijų iniciatyva yra labai svarbi struktūrinė reforma, kuria siekiama, kad institucijos glaudžiau bendradarbiautų ir siektų konkrečių rezultatų jaunimui.

Nacionalinė reformų programa: tai metinis dokumentas kurį rengia ir teikia valstybė narė ir kuriame pristatomos šalies politikos ir priemonės, skirtos užtikrinti augimą ir užimtumą ir pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus. Nacionalinę reformų programą šalis pristato kartu su stabilumo / konvergencijos programa, kuri nustato šalies ateinančių trejų ar ketverių metų biudžeto planų projektus.

Pasidalijamasis valdymas: ES biudžeto vykdymo metodas, kai Komisija jo vykdymo užduotis perduoda valstybėms narėms, išlaikydama galutinę atsakomybę¹.

Prioritetinė kryptis: vienas iš veiksmų programoje nustatytos strategijos prioritetų, kurį sudaro grupė veiksmų su konkrečiais, kiekybiškai įvertinamais tikslais.

Programavimo laikotarpis: daugiametis laikotarpis, kuriuo planuojamos ir vykdomos struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo išlaidos.

Rodiklis: išmatuojamas tikslo pakaitalas, kuris suteiks naudingos informacijos vertinant, kiek buvo pasiektas tikslas.

Strategija „Europa 2020“: dešimtmetė Europos Sąjungos užimtumo ir augimo strategija. Ji buvo pradėta įgyvendinti 2010 m., siekiant sukurti sąlygas „pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui“.

Vadovaujančioji institucija: vadovaujančioji institucija yra valstybės, regiono ar vietos valdžios institucija (ar kitas valstybės arba privatus organas), kurį valstybė narė paskyrė valdyti veiksmų programą. Į jos funkcijas įeina finansuotinų projektų atranka, stebėjimas, kaip projektai įgyvendinami, ir ataskaitų apie finansinius aspektus ir pasiektus rezultatus teikimas Komisijai.

Veiksmų programa: veiksmų programoje (VP) nustatomi valstybės narės prioritetai ir konkretūs tikslai ir tai, kaip nustatytu laikotarpiu (paprastai septynerių metų) finansuojant projektus bus naudojamas finansavimas (ES ir nacionalinis viešasis ir privatusis bendras finansavimas). Šiais projektais turi būti padedama siekti tam tikrų tikslų, nustatytų VP prioritetinės krypties lygmeniu. Veiksmų programą rengia valstybė narė ir, prieš atliekant bet kokį mokėjimą ES biudžeto, ji turi būti patvirtina Komisijos. VP gali būti keičiamos jų vykdymo laikotarpiu tik tuo atveju, jei abi šalys dėl to susitaria.

12012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 59 straipsnis (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

Santrauka

I

Jaunimo nedarbas nėra naujas reiškinys, kadangi dauguma valstybių narių jau daugelį metų patiria struktūrinių problemų integruojant jaunimą į darbo rinką, ir jaunimo nedarbo lygiai paprastai yra aukštesni nei kitų amžiaus grupių. Finansų ir skolų krizė dar labiau pagilino įsisenėjusią ES 15–24 metų jaunimo nedarbo lygio problemą. Šis lygis padidėjo nuo daugiau kaip 15 % 2008 m. iki negirdėtai aukšto, didesnio nei 23 % lygio 2013 m., kuris 2014 m. sumažėjo iki šiek tiek daugiau nei 22 %.

II

2011 m. gruodžio mėn. Komisija pristatė savo „Jaunimo galimybių iniciatyvą“, kurioje numatytos jaunimo nedarbo mažinimo priemonės. Ši strategija paremta pavyzdine iniciatyva „Judus jaunimas“ ir per Europos socialinį fondą (ESF) remtų veiksmų patirtimi. 2012 m. sausio 30 d. per neformalų Europos Vadovų Tarybos posėdį, Komisija pasiūlė valstybėms narėms, vykdant Jaunimo galimybių iniciatyvą, parengti ir įgyvendinti visapusiškas jaunimo užimtumo, švietimo ir įgūdžių iniciatyvas ir į savo nacionalines reformų programas įtraukti jaunimo veiksmų planus.

III

Ji taip pat pasiūlė įsteigti jaunimo veiksmų grupes (JVG), sudarytas iš nacionalinių ir Komisijos ekspertų. Šios veiksmų grupės turėtų padėti aštuonioms valstybėms narėms, kuriose jaunimo nedarbas didžiausias², racionaliausiu būdu panaudoti ES struktūrinį finansavimą, perorientuojant nepaskirtas 2007–2013 m. programavimo laikotarpio lėšas į projektus, kuriais buvo remiamos įsidarbinimo galimybės jaunimui ir palengvinama mažų įmonių prieiga prie finansavimo.

IV

Audito Rūmai įvertino, ar 2012 m. vykdant ESF lėšų perprogramavimą ir perskirstymą, buvo pasinaudota Jaunimo veiksmų grupių parengtais pasiūlymais kaip panaudojant ESF lėšas pasiekti greitesnių ir veiksmingesnių rezultatų nedirbančiam jaunimui. JVG iniciatyva apėmė beveik 10 milijardų eurų aštuoniose minėtose šalyse dar turimo perprogramuoti ESF finansavimo.

V

Mes padarėme išvadą, kad jaunimo veiksmų grupės, sudarytos šiose aštuoniose valstybėse narėse, pateikė nedaug konkrečių pasiūlymų dėl to, kaip pasiekti greitesnių ir veiksmingesnių rezultatų nedirbančiam jaunimui. Komisijos patariamojo vaidmens valstybėms narėms dėl JVG veiksmingumą ribojo nepakankamo lygmens ir kokybės jos turima informacija apie tai, kaip nedirbančiam jaunimui skirtos ESF ar nacionalinės priemonės veikia vietose. Nors JVG darbas leido perprogramuoti ir perskirstyti ESF lėšas (remiantis Komisijos pateiktais duomenimis, 2013 m. birželio mėn. – 1,9 milijardo eurų), Komisija, atlikdama VP pakeitimų vertinimą, daugiausia dėmesio skyrė biudžeto aspektams, o ne racionaliausiam ES lėšų panaudojimui. Pagaliau iki 2014 m. Komisija nepakankamai gerai stebėjo JVG iniciatyvos rezultatus ir apie juos pranešė.

VI

Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija:

—rengdama būsimas panašaus pobūdžio iniciatyvas, deramai atsižvelgtų į politiniame ir teisiniame kontekste atsiradusias galimybes ir suvaržymus, į konkrečias tos srities žinias ir patirtį (remdamasi ES ir valstybių narių finansuojamų priemonių įgyvendinimu) ir į ES ir valstybių narių lygmenimis turimus administracinius ir finansinius išteklius;

—2014–2020 m. programavimo laikotarpiu:

a)ateityje užtikrintų, kad perprogramavimo paraiškos būtų labiau grindžiamos noru pasiekti geresnių rezultatų, o ne tiesiog būtinybe išspręsti ES lėšų įsisavinimo problemas;

b)patvirtintų valstybių narių paraiškas dėl VP keitimo tik su sąlyga, jei yra pagrįsta, kad gali būti pasiekti papildomi rezultatai, kurių tikimasi perskirsčius biudžetą;

c)pareikalautų iš valstybių narių pranešti apie išskirtinius perskirstymus veiksmų programose ir apie prioritetų pokyčius jų metinėse įgyvendinimo ataskaitose bei pristatyti pasiektus rezultatus;

d)aktyviai dalyvautų VP stebėjimo komitetuose ir paskatintų valstybes nares imtis atitinkamų žingsnių tais atvejais, kai iš metinių įgyvendinimo ataskaitų vertinimo tampa aišku, kad tikslai nebus pasiekti;

—užtikrintų, kad naudojantis valstybių narių pranešimuose pateiktais duomenimis, būtų sistemingai atliekamos minimalios tikėtinumo ir patikimumo patikros.

2Airija, Graikija, Ispanija, Italija, Latvija, Lietuva, Portugalija ir Slovakija.

Įvadas

ES pastangos spręsti jaunimo nedarbo problemą

01

Jaunimo nedarbas nėra naujas reiškinys, kadangi dauguma valstybių narių jau daugelį metų patiria struktūrinių problemų integruojant jaunimą į darbo rinką, ir jaunimo nedarbo lygiai paprastai yra aukštesni nei kitų amžiaus grupių (žr. 1 diagramą). Finansų ir skolų krizė dar labiau pagilino ES 15–24 metų jaunimo nedarbo lygio problemą, šis lygis sparčiai išaugo nuo daugiau nei 15 % 2008 m. iki daugiau nei 21 % 2010 m., vėliau iki daugiau kaip 23 % 2012 ir 2013 m., o 2014 m. sumažėjo iki šiek tiek daugiau nei 22 %.

02

Atsižvelgdama Į Europos užimtumo strategiją, Europos Komisija daugelį metų stengėsi padėti valstybėms narėms sumažinti jaunimo nedarbo lygius. Be to, atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, 2010 m. rugsėjo mėn. buvo pradėta įgyvendinti pavyzdinė iniciatyva „Judus jaunimas“, sudaranti politikos prioritetų pagrindą, kuriuo siekiama mažinti jaunimo nedarbą, ypatingą dėmesį skiriant perėjimui nuo mokymosi prie darbo ir darbo rinkos susiskaidymo mažinimui.

1 diagrama

Nedarbo lygis pagal amžių 2008–2014 m., ES 28

Šaltinis: Eurostatas, „Visiškas nedarbas – darbo jėgos apklausų serijos – Nedarbo lygiai pagal lytį, amžių ir pilietybę (%)“, atnaujinta 2015 m. rugsėjo 28 d.

03

2011 m. gruodžio 20 d. Komisija pradėjo įgyvendinti „Jaunimo galimybių iniciatyvą“³ (JGI), pagal kurią tiek valstybės narės, tiek Komisija buvo kviečiamos imtis skubių veiksmų 2012 ir 2013 m. ES tikslas buvo padėti valstybėms narėms pagerinti jaunimo užimtumo ir švietimo padėtį, peržiūrint jų politikas ir veiksmingumą Europos semestro priežiūros procese ir sutelkiant ES struktūrinius fondus, ypač Europos socialinį fondą (ESF), į veiksmus, kuriais siekiama sumažinti jaunimo nedarbo lygius.

04

2013 m. balandžio mėn. Taryba, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, rekomendavo valstybėms narėms nustatyti Jaunimo garantijų iniciatyvą, kuri turėtų užtikrinti, kad visi iki 25 metų amžiaus jaunuoliai gautų kokybiškų darbo, tęstinio mokymosi, gamybinės praktikos ar stažuočių pasiūlymų per keturis mėnesius nuo formaliojo mokymosi užbaigimo arba darbo netekimo⁴.

ES vaidmuo jaunimo užimtumo politikoje

05

Pirmiausia su jaunimo nedarbu kovoti turi pačios valstybės narės tiek regioniniu, tiek vietos lygmenimis. Pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo valstybės narės ir ES turi parengti suderintą užimtumo, pirmiausia kvalifikuotų, parengtų ir gebančių prisitaikyti darbuotojų bei į ekonomikos pokyčius reaguojančių darbo rinkų skatinimo, strategiją⁵.

06

ES vaidmuo užimtumo politikoje yra koordinuoti valstybių narių užimtumo politikas bei padėti joms vykdyti jų veiksmus ir prireikus prisidėti prie jų vykdymo. Be to, rengiant ir įgyvendinant ES politikas ir veiksmus, būtina atsižvelgti į aukšto užimtumo lygio tikslą⁶.

07

Įgyvendinant Europos užimtumo strategiją, prie kurios 2011 m. prisidėjo Europos ekonomikos valdymo semestras, Komisija taip pat turi siūlyti Tarybai konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, kurios skirtos, be kita ko, ir valstybių narių užimtumo politikoms⁷.

Jaunimo veiksmų grupės

08

2012 m. sausio 30 d. per neformalų Europos Vadovų Tarybos posėdį, Komisija pasiūlė valstybėms narėms, vykdant JGI, parengti ir įgyvendinti visapusiškas jaunimo užimtumo, švietimo ir įgūdžių iniciatyvas ir į savo nacionalines reformų programas įtraukti jaunimo veiksmų planus. Komisija taip pat iškėlė mintį sukurti jaunimo veiksmų grupes (JVG), kurios padėtų aštuonioms valstybėms narėms su didžiausiais jaunimo nedarbo lygiais sutelkti ES finansavimą, įskaitant ESF, likusį iš 2007–2013 m. programavimo laikotarpio, siekiant paremti jaunimo įsidarbinimo ir MVĮ prieigos prie finansavimo galimybes⁸ (žr. 1 langelį).

1 langelis

Jaunimo veiksmų grupių įgaliojimai ir sudėtis

Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos tikslas buvo tikslingai nukreipti nepaskirtą ES finansavimą ir ekspertinę pagalbą, siekiant greitesnių ir veiksmingesnių rezultatų. Kiekviena grupė turėjo dirbti su nacionaliniais partneriais įgyvendinant tikslinius veiksmus, skirtus kovoti su jaunimo nedarbu ir padėti MVĮ gauti prieigą prie finansavimo paskolomis ir garantijomis. Ekspertai turėjo peržiūrėti, kaip panaudojami struktūriniai fondai ir pasinaudoti Komisijos žiniomis ir gerąja praktika įvairiose valstybėse narėse, siekiant padėti valstybėms narėms perskirstyti lėšas tiems projektams, kurie „daugiausia pakeistų per trumpiausią laiką“⁹.

JVG buvo sudarytos iš nacionalinių institucijų ir iš Komisijos Regioninės ir miestų politikos, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties, Švietimo ir kultūros ir Ekonomikos ir finansų reikalų generalinių direktoratų ekspertų. Jas koordinavo valstybių narių ministrų pirmininkų kabinetų atstovai ir Komisijos Pirmininkui pavaldūs generalinio sekretoriato atstovai.

09

JVG iniciatyva visų pirma buvo skirta aštuonioms valstybėms narėms, kuriose jaunimo nedarbo lygis 2011 m. pabaigoje buvo apie 30 % ar didesnis: Airijai, Graikijai, Ispanijai, Italijai, Latvijai, Lietuvai, Portugalijai ir Slovakijai. Valstybės narės buvo atrinktos remiantis jaunimo nedarbo lygiais. Nors Europos Taryba paprašė Komisijos pirmiausia dirbti su tomis valstybėmis narėmis, kuriose yra didžiausias jaunimo nedarbo lygis, ir perskirstyti turimas ES lėšas jaunimo įsidarbinimui ir mokymui remti¹⁰, Komisija, atrinkdama aštuonias valstybes nares, visiškai neatsižvelgė į reprogramuoti tinkamą ESF finansavimą (žr. 1 lentelę). Veiksmų grupės buvo sudarytos 2012 m. vasario mėn. ir 2012 m. vasario 14–28 d. jos posėdžiavo šiose aštuoniose valstybėse narėse (žr. 2 diagramą).

2 diagrama

Jaunimo veiksmų grupių posėdžiai 2012 m. aštuoniose valstybėse narėse: posėdžių datos, jaunimo nedarbo lygis, jaunų bedarbių skaičius

Šaltinis: Eurostatas: jaunimo užimtumo skaičiai. Komisija: JVG posėdžių datos.

Europos socialinis fondas: padėtis iki 2012–2013 m. perorientavimo

10

ESF reglamente nustatyta, kad jis prisidės prie ES prioritetų, susijusių su ekonominės ir socialinės sanglaudos stiprinimu, gerindamas užimtumo ir įsidarbinimo galimybes, skatindamas aukštą užimtumo lygį su gausesnėmis ir geresnėmis darbo vietomis¹¹.

11

ESF veikia taikant pasidalijamąjį valdymą, o galutinė atsakomybė už ES biudžeto vykdymą tenka Komisijai¹². Fondas įgyvendinamas pagal nacionalines ir regionines daugiametes veiksmų programas (VP), kurias rengia valstybės narės ir tvirtina Komisija. Kiekvienos VP atveju turimos lėšos yra paskirstomos įvairioms šios VP prioritetinėms kryptims.

12

Programavimo laikotarpiu iki programų uždarymo, susidarius aplinkybėms, kai prireikia nukrypti nuo pirminių programoje nustatytų tikslų, valstybės narės arba Komisija, susitarusi su valstybėmis narėmis, nepažeisdamos teisės aktų, gali perskirstyti nepanaudotas lėšas iš vieno prioriteto į kitą. Šis perorientavimas gali būti atliktas kaip perkėlimas:

οtarp veiksmų programų (pavyzdžiui, tarp ESF VP ir Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) / Sanglaudos fondo VP);

οtarp atskiros VP prioritetinių krypčių; arba

οtarp dviejų atskiros prioritetinės krypties pogrupių.

13

Pirmieji du atvejai vadinami „perprogramavimu“ ir reikalauja Komisijos sprendimo dėl VP pakeitimo. Trečiuoju atveju, kuris šioje ataskaitoje vadinamas „perskirstymu“, perkėlimas taip pat gali būti atliktas remiantis Komisijos sprendimu arba jį gali atlikti pati valstybė narė, pasinaudodama atitinkamos prioritetinės krypties lankstumu. Pastaruoju atveju vadovaujančiosios institucijos turi būti paprašyta įvertinti atitinkamą biudžeto perskirstymą.

14

Be to, Komisija, taikydama stebėjimo sistemą, atlieka priežiūros vaidmenį ir taip pat yra atsakinga už tikrinimą, ar VP pasiekė numatytų išdirbių ir rezultatų. Praktiškai, vykdydama savo priežiūros prievolę, Komisija peržiūri vadovaujančiųjų institucijų rengiamas metines įgyvendinimo ataskaitas¹³ bei rengia metinius nagrinėjimo posėdžius su vadovaujančiosiomis institucijomis, kuriuose aptariama pažanga, pasiekta įgyvendinant veiksmų programas, siekiant jas tobulinti¹⁴. Komisija taip pat dalyvauja stebėjimo komitetų veikloje patariamąja teise¹⁵.

15

ESF 2007–2013 m. programavimo laikotarpio biudžetas siekė 76 milijardus eurų (daugiau kaip 10 milijardų eurų metams) ir buvo paskirstytas per to laikotarpio 117 veiksmų programų 27 valstybėse narėse. Tačiau 2011 m. pabaigoje valstybės narės vis dar turėjo 22 milijardus eurų ESF lėšų, nepaskirstytų konkretiems veiksmams. Iš šios sumos jaunimo veiksmų grupės galėjo panaudoti beveik 10 milijardų eurų nepaskirstytų ESF lėšų aštuoniose valstybėse narėse su didžiausiu jaunimo nedarbu (žr. 1 lentelę)

1 lentelė

Nepaskirstytos ESF lėšos, numatytos aštuonioms valstybėms narėms pradedant JVG iniciatyvą

Valstybė narė
Suma
(milijonais eurų)
Nepaskirstytų ESF lėšų dalis
(ES 27)

Italija
3 674
16,5 %

Ispanija
2 712
12,2 %

Portugalija
1 760
7,9 %

Graikija
1 495
6,7 %

Lietuva
289
1,3 %

Slovakija
39
0,2 %

Airija
2
0,0 %

Latvija¹
0
0,0 %

Iš viso 8 VN
9 971
44,8 %

Kitoms VN
12 300
55,2 %

Visa nepaskirstyta ESF suma
22 271
100,0 %

1Latvijai nepaskirstytų ESF lėšų numatyta nebuvo.

Šaltinis: Komisijos 2011 m. pabaigoje atliktas įvertis.

Komisijos pranešti Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatai

16

Savo atnaujintoje versijoje Tarybai 2013 m. kovo mėn. Komisija pažymėjo, kad ES struktūrinių fondų tikslinės investicijos gali turėti didžiulį poveikį augimui ir užimtumui. Veiksmų grupių tikslas buvo padidinti ES struktūrinio finansavimo poveikį skiriant dar nepaskirstytas 2007–2013 m. laikotarpio lėšas projektams, tiesiogiai remiantiems jaunimą ir MVĮ. 2012 m. pradėjus vykdyti iniciatyvą, buvo įvertinta, kad visoje ES 2007–2013 m. biudžetiniu laikotarpiu dar turėjo būti paskirta 82 milijardai eurų ES struktūrinių fondų.

17

Ši suma apėmė apie 30 milijardų eurų aštuonioms valstybėms narėms, kuriose buvo įsteigtos veiksmų grupės. Pagal minėtą dokumentą 2013 m. pradžioje grupių darbas prisidėjo telkiant šias lėšas, kurių bendra suma sudarė 16 milijardų eurų, kiekvienoje šių aštuonių valstybių narių. Dokumente pažymėta, kad šis finansavimas padėtų maždaug 780 000 jaunų asmenų ir 55 000 MVĮ, taip pat paremtų kitas augimą skatinančias priemones.

18

2014 m. kovo mėn. pasirodė naujausias ESF perorientavimui skirtas Komisijos leidinys¹⁶. Jame nurodoma, kad konkretiems jaunimo veiksmams perprogramuoti ir / arba perskirstyti ESF ištekliai sudarė 4,2 milijardo eurų¹⁷, iš kurių 1,8 milijardo eurų buvo skirta tuo metu valstybėse narėse dar vykdomiems projektams. Vertinama, kad ši parama leido pagerinti apie 1,2 milijono jaunų asmenų padėtį (žr. 51–56 dalį).

3COM(2011) 933 final, 2011 m. gruodžio 20 d., „Jaunimo galimybių iniciatyva“.

42013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (OL C 120, 2013 4 26, p. 1).

5SESV 145 straipsnis (OL C 326, 2012 10 26, p. 112).

6SESV 147 straipsnis (OL C 326, 2012 10 26, p. 112).

7SESV 148 straipsnis (OL C 326, 2012 10 26, p. 112).

8Europos Vadovų Taryba, 2012 m. sausio 30 d. Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimas; J. M. Barroso pranešimas „Augimas ir darbo vietos: tolesni veiksmai“ neformaliame Europos Vadovų Tarybos susitikime 2012 m. sausio 30 d.; COM MEMO 12/100, 2012 m. vasario 14 d.

9Komisija, Memo/12/100, 2012 2 14.

102012 m. sausio 30 d. „Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimas“.

11Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1784/1999 (OL L 210, 2007 7 31, p. 12) 2 straipsnis.

12Žr. SESV 17 straipsnio 1 dalį; Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 51 straipsnio 1 dalį.

132006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, 67 straipsnis (OL L 210, 2006 7 31, p. 25).

14Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 68 straipsnis.

15Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 64 straipsnis.

16Europos Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas, Europos socialinio fondo teminis dokumentas „Jaunimo užimtumo iniciatyva ir Europos socialinis fondas“, 2014 m. kovo mėn.

17Komisijos pranešti ESF ištekliai Italijos atveju apima nacionalines lėšas, perskirstytas kovos su jaunimo nedarbu priemonėms, – tai buvo padaryta sumažinant nacionalinę bendro finansavimo normą ESF ir ERPF programoms. Tokiu būdu išlaisvintos nacionalinės lėšos, kurios sudarė daugiau nei 1,5 milijardo eurų, buvo investuotos pagal valstybės finansuojamą Sanglaudos veiksmų planą per įvairias iniciatyvas, iš kurių keletas buvo skirtos padėti jauniems bedarbiams.

Audito apimtis ir metodas

19

Šio audito metu Audito Rūmai įvertino, ar 2012 m. vykdant ESF lėšų perorientavimą, buvo pasinaudota Jaunimo veiksmų grupių 2012 m. parengtais pasiūlymais, kaip panaudojant ESF lėšas pasiekti greitesnių ir veiksmingesnių rezultatų nedirbančiam jaunimui. Audito apimtis buvo apribota su ESF susijusiais JVG iniciatyvos veiksmais ir nebuvo paisoma iš kitų šaltinių, kaip antai iš ERPF, finansuojamų veiksmų. Mes išnagrinėjome:

οar Komisija, pasinaudodama turimomis žiniomis ir informacija apie esamas jaunimo užimtumo iniciatyvas ir priemones, ir / arba savo žiniomis apie kitų valstybių narių gerąją praktiką, veiksmingai vykdė šioje iniciatyvoje numatytą savo patariamąjį vaidmenį;

οar, vykdant JVG iniciatyvą, valstybės narės pateikė pasiūlymų dėl lėšų, turimų pagal 2007–2013 m. ESF veiksmų programas, reikšmingo ir tikslingo perprogramavimo (ar lėšų perskirstymo tarp VP prioritetinių krypčių) ir ar Komisija vertino, ar šie pasiūlymai atitinka JVG iniciatyvos tikslus;

οar Komisija nustatė tinkamą pranešimo apie JVG iniciatyvos rezultatų stebėjimą tvarką.

20

Mūsų auditas apėmė 2012–2014 m. laikotarpį ir buvo skirtas Komisijos indėliui į JVG iniciatyvą. Jo metu atlikome:

οinformacijos, kurią Komisija turėjo 2012 m. apie ESF priemones, skirtas nedirbančiam jaunimui, ir šių priemonių veiksmingumo peržiūrą;

οper 12 mėnesių po JVG posėdžių atlikto 60 ESF veiksmų programų perprogramavimo aštuoniose JVG iniciatyvą vykdžiusios valstybėse narėse peržiūrą ir išsamią aštuonių VP¹⁸ imties pakeitimų ir susijusio Komisijos vertinimo analizę;

οKomisijos vykdyto JVG iniciatyvos rezultatų stebėjimo ir pranešimo apie juos iki 2014 m. pabaigos analizę.

21

Audito įrodymai buvo gauti iš dokumentų peržiūros ir interviu su Komisijos atstovais, be to, buvo atlikta su JVG veikla susijusių Komisijos tarnybų apklausa dėl ESF finansavimo.

22

2015 m. kovo mėn. mes paskelbėme savo pirmąją ataskaitą jaunimo nedarbo tema, skirtą ES Jaunimo garantijų iniciatyvai¹⁹.

18Airija: VP „Investavimas į žmogiškąjį kapitalą“; Graikija: VP „Švietimas ir mokymasis visą gyvenimą“ ir VP „Žmogiškųjų išteklių plėtra“; Ispanija: VP „Navaros regionas“; Italija: VP „Sicilijos regionas“; Lietuva: VP „Žmogiškųjų išteklių plėtra“; Portugalija: VP „Žmogiškasis potencialas“, Slovakija: VP „Užimtumas ir socialinė įtrauktis“ (žr. 1 lentelę).

19Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 3/2015 „ES Jaunimo garantijų iniciatyva: žengti pirmieji žingsniai, bet iškyla rizika jos įgyvendinimui“ (http://eca.europa.eu).

Pastabos

Komisijos patariamojo vaidmens veiksmingumo vertinimas

23

JVG iniciatyvos buvo imtasi tikintis, jog Komisija, atlikdama savo patariamąjį vaidmenį, padės nacionalinėms / regioninėms institucijoms aštuoniose valstybėse narėse parskirstyti ESF finansavimą projektams, kurie daugiausia pakeistų per trumpiausią laiką (žr. 1 langelį). Tuo tikslu Komisijos ekspertai buvo paskirti dirbti su nacionalinėmis institucijomis ir nacionaliniais socialiniais partneriais kovos su jaunimo nedarbu veiksmų srityje.

24

Taigi mes išnagrinėjome:

οKomisijos turimą ESF priemonių, skirtų nedirbančiam jaunimui, veiksmingumo ir finansinę informaciją ir

οiki JVG posėdžių Komisijos vykdytus parengiamuosius veiksmus.

Turima ESF veiksmingumo ir finansinė informacija apribojo Komisijos patariamojo vaidmens veiksmingumą jaunimo veiksmų grupių atžvilgiu

Veiksmingumo informacija

25

Savo turimą informaciją apie valstybių narių vykdytų ESF užimtumo priemonių veiksmingumą Komisija gavo reguliariai stebėdama ir vertindama veiklą valstybėse narėse. Reglamentuose buvo nustatyti valstybių narių privalomi minimalūs įsipareigojimai teikti ataskaitas Komisijai²⁰. Paprastai šios ataskaitos buvo teikiamos VP prioritetinės krypties lygmeniu. Be to, Komisija paprašė valstybių narių teikti ad hoc informaciją savanoriškai.

26

Už konkrečios priemonės ar projekto veiksmingumo stebėjimą atsakė valstybės narės vadovaujančioji institucija. Komisija reguliariai renka ir nagrinėja šiuos atskirų valstybių narių teikiamus stebėjimo ir vertinimo duomenis. 2007–2013 m. laikotarpiu valstybės narės turėjo didelę laisvę savo nuožiūra spręsti, kaip Komisijai teikti suvestinę veiksmingumo informaciją. Reglamente buvo nustatytas tik vienas privalomas rodiklių tipas – su dalyviais susiję duomenys apie išdirbius²¹. Pavyzdžiui, kalbant apie jaunimą, valstybės narės privalėjo tik stebėti ir kasmet pranešti ESF priemonių 15–24 metų amžiaus dalyvių skaičių. Reglamentuose nebuvo nustatyta išdavų ar rezultatų rodiklių.

27

2014 m. ESF Ekspertų tinklo 2007–2013 m. pagrindiniams ESF pasiekimams įvertinti atskaitoje taip pat pažymėta, kad remiantis esamais reikalavimais nebuvo įmanoma gauti prasmingų duomenų apie ESF intervencijų rezultatus valstybėse narėse²².

28

Be to, kaip Audito Rūmai pažymėjo savo ankstesnių auditų ataskaitose²³, valstybių narių Komisijai paprastai teikiamoje ESF veiksmingumo informacijoje yra kokybės ir patikimumo trūkumų. Panašias problemas nurodė Komisijos vidaus audito tarnyba savo 2013 m. gruodžio mėn. ataskaitoje dėl Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato veiksmingumo vertinimo sistemų.

29

Išnagrinėjusi valstybių narių praneštą stebėjimo informaciją, Komisija paprastai nesužinodavo, kuri praeityje vykdyta veikla buvo veiksminga siekiant užsibrėžto tikslo įdarbinti jaunimą. Dėl to Komisijai nebuvo lengva nustatyti „įgytą patirtį“ ar „gerąją praktiką“ (t. y. kurias ESF priemones, – kurių veiksmingumas praeityje buvo įrodytas, – galima buvo greitai pradėti taikyti perprogramavus jas arbe ne ir kurias esamas priemones reikėjo adaptuoti, kadangi jos buvo neveiksmingos arba nebuvo prioritetinės).

Papildoma neeilinė apklausa

30

2010 m. Komisija atliko tyrimą, siekdama išnagrinėti „kartu su valstybėmis narėmis jaunimui skirtas ESF intervencijas ir didinti informuotumą apie ESF galimybes remti jaunimą bei tas galimybes didinti“²⁴. Šio tyrimo tikslas buvo nustatyti veiksmingo ES lėšų panaudojimo „gerąsias praktikas“, siekiant padidinti jaunimo įsidarbinimo galimybes ir paskatinti plačiau taikyti tokias praktikas valstybių narių programose (žr. 25 dalį).

31

Tuo tikslu Komisija vykdė vadovaujančiųjų institucijų priežiūrą visose valstybėse narėse. Remdamasi gautais atsakymais, Komisija parengė ataskaitą, kurią ji apibrėžė kaip „pirmą žingsnį nustatant kai kurias ESF rengiamas priemones ir metodus, veiksmingai padedančius jaunimui įgyti tinkamą išsilavinimą ir kvalifikaciją bei susirasti darbą ir aktyvų vaidmenį visuomenėje²⁵“.

32

Ši ataskaita yra informatyvi, joje pateikta daug valstybėse narėse įgyvendintų priemonių pavyzdžių. Tačiau ataskaitoje nėra nagrinėjama, kurias ESF priemones reikėtų laikyti „gerąja praktika“. Antai nėra kalbama apie intervencijų veiksmingumą ir efektyvumą, kitaip tariant, kokių jos leido pasiekti faktinių išmatuojamų rezultatų jaunimui.

33

Ataskaitoje taip pat yra priedų, kuriuose apžvelgiamas įvairioms veiksmų programoms skirtas finansinis asignavimas ir jų įgyvendinimas bei dalyvių skaičius. Šią informaciją valstybės narės teikė savanoriškai. Komisijos pastaba, kad „šie duomenys nėra nei išsamūs, nei visiškai palyginami“ parodo Komisijai teikiamų šios rūšies duomenų apie ESF vykdymą trūkumus (žr. 25–29 dalis).

Finansinė informacija

34

Tam, kad JVG galėtų dirbti konkretų darbą, Komisija turėjo disponuoti pakankamai išsamiais duomenimis apie sumas, kurios galėjo būti teikiamos perprogramuojant ir / arba perskirstant lėšas jaunimo įsidarbinimo galimybėms paremti. Todėl mes įvertinome kokiu mastu tokia informacija buvo teikiama, siekiant palengvinti Komisijos pasirengimą JVG posėdžiams. Tokia informacija Komisijai nebuvo lengvai prieinama ir todėl jai teko naudoti su atitinkamomis valstybėmis narėmis suderintus sutartus įverčius.

35

Kalbant apie finansinę informaciją, vienas didžiausių sunkumų buvo tai, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpio ESF stebėjimo sistema neleidžia finansavimo tiesiogiai susieti su konkrečiomis tikslinėmis grupėmis (pvz., nedirbančiu jaunimu). Teisės aktuose išlaidų kategorijos suskirstytos pagal intervencijų tipą, kaip antai „Aktyvių ir prevencinių priemonių įgyvendinimas darbo rinkoje“, o ne pagal tikslines grupes, pavyzdžiui, „jaunimas“ ar „vyresnio amžiaus darbuotojai“²⁶.

36

Informaciją apie ESF finansavimą, galimai teiktiną perprogramuoti / perskirstyti, vadovaujančiosios institucijos stebi nacionaliniu lygmeniu. Vis dėlto Komisija ESF techninės darbo grupės posėdyje susitarė su valstybėmis narėmis, kad šios savanoriškai kiekvieną metų ketvirtį praneš apie kiekvienos jų veiksmų programos finansinį vykdymą vietoje. Mūsų auditas parodė, kad šis ketvirčio finansinio vykdymo ataskaitų teikimas nebuvo suderintas: antai valstybės narės teikė duomenis, remdamosi savo nacionalinėmis terminų „nepaskirstyta“ ir „nepaskirta“ apibrėžtimis. Tačiau šios apibrėžtys paremtos įvairiomis apskaitos praktikomis įvairiose valstybėse narėse. Dėl to Komisija ne visuomet gavo tiksliausią informaciją apie finansinį vykdymą.

37

Antai Slovakijoje mes nustatėme reikšmingų nenuoseklumų tarp Komisijos skelbiamų nepaskirstytų lėšų suvestinių įverčių ir duomenų, naudojamų JVG darbo kontekste (žr. 2 langelį).

Komisijos parengiamųjų veiksmų rezultatas – bendro pobūdžio šalių kortelės

38

2012 m. vasario mėn. Komisija paskelbė, kad jos ekspertai yra „pasirengę vykti į vietas ir dirbti konkrečiomis aplinkybėmis, atsižvelgdami į kiekvienos šalies poreikį“²⁷. Mes įvertinome, ar Komisija, remdamasi jos vykdoma valstybių narių užimtumo politikų priežiūra, prieš JVG susitikimus su nacionalinėmis institucijomis:

οnagrinėjo, su kokiais poreikiais ir iššūkiais susiduria konkrečios jaunimo grupės, atėjusios į darbo rinką;

οnagrinėjo darbdavių keliamus dabartinius ir būsimus gebėjimų reikalavimus²⁸;

οnustatė, kaip ESF intervencijos galėtų prisidėti tenkinant kai kuriuos minėtus poreikius, ir ar

οanalizavo galimus programų įgyvendinimo pakeitimus (kaip antai tinkamumo finansuoti ir atrankos kriterijų patikslinimus), siekdama pagerinti ESF priemonių veiksmingumą.

39

Siekdamas veiksmingai parengti JVG posėdžius, Komisijos generalinis sekretoriatas parengė šabloną (vadinamą „šalies kortelę“), kuris buvo nusiųstas užpildyti visiems generaliniams direktoratams, kurie galėjo būti susiję su jaunimo veiksmų grupėmis (žr. 1 langelį). Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generaliniam direktoratui buvo pavesta išnagrinėti pagrindines aukšto jaunimo nedarbo lygio priežastis ir nustatyti kokios jaunimo grupės labiausiai šiuo atžvilgiu pažeidžiamos kiekvienoje iš aštuonių valstybių narių. Jam taip pat buvo pavesta išnagrinėti poreikį perorientuoti turimą ES finansavimą į jaunimą ESF veiksmų programų įgyvendinimo kontekste, siekiant nustatyti, kokios trumpalaikės ESF priemonės galėtų čia prisidėti, ir išnagrinėti greito įgyvendinimo galimybes. Generalinis sekretoriatas užpildytas šalių korteles apibendrino ir prieš posėdį išsiuntė valstybėms narėms.

2 langelis

Nenuoseklumų informacijoje apie turimas lėšas pavyzdys

2011 m. lapkričio mėn. Komisija įvertino, kad Slovakijoje yra 39 milijonai panaudotinų ESF lėšų, o po Komisijos vizito 2012 m. vasario mėn. į tą valstybę narę, panaudotinų ESF lėšų joje buvo 422 milijonai. Nors didesni įverčiai galimi dėl ataskaitų teikimo sistemoms būdingo atsilikimo laike, mažesnio skaičiaus tai paaiškinti negali.

40

Mūsų atlikta šalių kortelių analizė parodė, kad jose pateikta bendro pobūdžio aukšto nedarbo lygio priežasčių valstybėse narėse apžvalga (pvz., darbo vietų nestabilumas dėl darbo rinkos segmentacijos, mokyklos nebaigimas, ilgalaikis jaunimo nedarbas, gebėjimų neatitiktis, laisvų darbo vietų trūkumas dėl aukštesnio nedarbo lygio, ekonomikos krizė ir pan.). Savo parengtose šalių kortelėse Komisija tam tikru mastu nustatė labiausiai nedarbo paliestas jaunimo grupes pagal amžių ir iš dalies pagal išsilavinimo lygį (t. y. „mažiau įgudusias / mažiau kvalifikuotas). Nepaisant to, kad Eurostatas, paprastai matuodamas jaunimo nedarbą tiria 15–24 metų amžiaus populiaciją, mes nustatėme, kad šios šalių kortelės skyrėsi išsamumu ir kad jose buvo taikomi labai skirtingi „jaunimo“ amžiaus intervalai²⁹. Be to, analizė neapėmė jaunimo problemų skalės pagal lytį, geografinę vietą ir / arba problemų pobūdį (pvz., imigrantai, atstumtos mažumos ir pan.).

41

Komisijos šalių kortelėse taip pat stigo gebėjimų ir darbo rinkos poreikių tendencijų analizės, nepaisant to, kad geras darbdavio poreikių supratimas yra nepaprastai svarbus mažinant gebėjimų neatitiktį. Susidarius tokiai padėčiai, kai esant aukštam nedarbo lygiui tuo pat metu yra vis sunkiau užpildyti laisvas darbo vietas, kaip tai buvo ES valstybėse narėse po 2010 m., ypač naudinga būtų buvusi sektorių analizė, rodanti galimą darbo paklausos padidėjimą. Ji būtų palengvinusi mokymo perorientavimą į didesnio užimtumo sektorius³⁰.

42

Be to, mūsų auditas parodė, kad Komisijos pateiktose analizėse, kurios prisidėjo kuriant šalių korteles, galima buvo rasti tokių miglotų teiginių, kaip „mes turime skubiai išugdyti gebėjimus, kurių darbo rinkoje trūksta ar ims trūkti“³¹ arba „„mokymas turi būti griežtai susietas su dabartiniais ir vidutinio laikotarpio darbo rinkos poreikiais prioritetiniuose ekonomikos sektoriuose“³².

43

Kalbant apie trumpalaikes kovos su jaunimo nedarbu priemones, kurias galėtų paremti ESF, mes pastebėjome, kad šalių kortelės buvo labai bendro pobūdžio ir be laiko nuorodų. Jos galėtų tikti bet kuriai valstybei narei, ypač nesant darbo rinkos poreikių analizės (žr. 3 langelį).

3 langelis

Bendro pobūdžio priemonių, pateiktų šalių kortelėse, pavyzdžiai

Komisija rekomendavo Airijai „sustiprinti jaunimui skirtą aktyvios darbo rinkos politiką pabrėžiant pritaikytą profesinį orientavimą, konsultavimą ir darbo paieškos būdus“, „imtis skubių priemonių siūlant tolesnį mokymąsi, perkvalifikavimą ar aktyvumo skatinimą…“ bei „paspartinti jaunimo padėties darbo rinkoje pokyčius“.

Portugalijai ji rekomendavo priemones, skirtas nedirbančiam jaunimui, kaip antai „stažuotes, perkvalifikavimą ir rekomendacijas dėl sričių ir profesijų, atitinkančių darbo rinkos poreikius“.

44

Nors šalių kortelėse buvo nustatytos itin nuo nedarbo nukentėjusios jaunimo grupės, pasiūlytos ESF intervencijos ne visuomet buvo specialiai joms skirtos. Pavyzdžiui, buvo nustatyta, kad Italijoje ypač sunkioje padėtyje yra jaunimas, turintis „aukštąjį ir vidurinį išsilavinimą“. Tačiau pagrindinė veikla, nustatyta šalies kortelėje, buvo susijusi su turimų lėšų perprogramavimu iš ESF regioninių veiksmų programų (311 milijonų eurų 2012 m.) į nacionalines švietimo veiksmų programas, kurios daugiausia yra skirtos pradinėms ir vidurinėms mokykloms. Šis pasirinkimas iš esmės buvo motyvuotas maksimalaus finansinio įsisavinimo tikslu. Kaip galimos intervencijos taip pat buvo rekomenduojamos pameistrystės sutartys ir mokesčių kreditų mechanizmai, nepateikiant nė mažiausio įrodymo, kad tai yra geriausia priemonė Italijoje aukštos kvalifikacijos specialistams, atsižvelgiant į jų padėtį darbo rinkoje.

Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatas

45

Norėdami įvertinti JVG iniciatyvos rezultatus, mes išnagrinėjome:

οar JVG posėdžiuose buvo priimta konkrečių pasiūlymų dėl greitesnių ir veiksmingesnių jaunimo nedarbą mažinančių ESF priemonių;

οar įvertintos sumos, kurios buvo perprogramuotos ar perskirstytos kaip JVG posėdžių rezultatas;

οar Komisija po JVG posėdžių įvertino valstybių narių atliktų veiksmų programų pakeitimų veiksmingumą;

οar valstybės narės reagavo į Komisijos raginimą parengti jaunimo veiksmų planus remiantis JVG posėdžių rezultatais ir ar į nacionalines reformų programas buvo įtrauktos nuorodos į tikėtinus ESF perprogramavimo ir perskirstymo po JVG posėdžių rezultatus.

Jaunimo veiksmų grupių posėdžiuose pateikti pasiūlymai dėl ESF perprogramavimo ir perskirstymo buvo bendro pobūdžio

46

Po JVG posėdžių 2012 m. vasario mėn. Komisija iškeltus pasiūlymus dėl ESF perprogramavimo ir biudžeto perskirstymo apibendrino posėdžių išvadose (vadinamosiose operatyvinėse išvadose), kurias parengė Generalinis sekretoriatas ir oficialiai pateikė valstybėms narėms.

47

Išnagrinėję Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato ataskaitas dėl JVG posėdžių ir Generalinio sekretoriato operatyvinių išvadų, mes nustatėme, kad septynių iš aštuonių valstybių narių atveju dalyviai diskutavo bendrais bruožais galimus ESF lėšų perskirstymo variantus. Jie iš tikrųjų nenurodė, kaip esamos priemonės / programos galėtų būti veiksmingiau naudojamos jaunimo nedarbui mažinti. Komisijos užprotokoluoti šių diskusijų rezultatų pavyzdžiai buvo: „gali būti išnagrinėtas tolesnis prioritetų suteikimas ir perprogramavimas, siekiant labiau pabrėžti jaunimo užimtumą ir pagalbą MVĮ“ (Italija)³³ arba „valdžios institucijos išnagrinės pasiūlymą dėl papildomo Leonardo / Erasmus stažuočių finansavimo pagal ESF veiksmų programas“ ir „išnagrinės galimus dualinio profesinio mokymo bandomuosius projektus“ (Ispanija)³⁴.

48

JVG susitikimas su Lietuvos institucijomis gali būti laikomas gera praktika, palyginti su bendru taikytu metodu (žr. 4 langelį).

4 langelis

Konkretūs pasiūlymai operatyvinėse išvadose dėl JVG posėdžio Lietuvoje

Operatyvinių išvadų dėl JVG posėdžio Lietuvoje konkrečiuose pasiūlymuose numatyti konkretūs veiksmai, kaip pagerinti jaunų bedarbių padėtį per trumpą laiką perorientuojant turimas ESF lėšas. Štai keletas tokių veiksmų pavyzdžių:

οbuvo pratęstas projektas „Būk aktyvus darbo biržoje“, kuris buvo užbaigtas 2012 m. sausio mėn., kad papildomai apimtų 6 000–10 000 jaunų asmenų 2012–2013 m. (papildomas ESF finansavimo poreikis įvertintas 6–10 milijonų eurų). Šio projekto veiksmingumas buvo įvertintas teigiamai – daugiau kaip pusė dalyvių įsidarbino nuolatiniam darbui;

οbuvo pagreitintas Verslumo skatinimo fondo įgyvendinimas, suteikiant papildomai 400 paskolų ir papildomai apmokant 1 000 jaunų asmenų (papildomas ESF finansavimo poreikis įvertintas 3 milijonais eurų). Beveik pusė dalyvių buvo asmenys jaunesni nei 29 metų.

49

Generalinio sekretoriato operatyvinėse išvadose pabrėžta būtinybė išplėsti esamas priemones, tačiau jose pakankamai nepaaiškinta, kaip gali būti padidintas esamų priemonių veiksmingumas. Pavyzdžiui, operatyvinėse išvadose dėl Graikijos išvardytos tokios priemonės: „prisidėti prie veiksmingo naujos mokymosi visą gyvenimą strategijos įgyvendinimo, sustiprinti profesinį rengimą ir mokymą bei pameistrystės sistemas…“³⁵, tačiau jose nebuvo nurodyta, kaip šias priemones galima būtų ateityje pagerinti, siekiant padėti jaunimui įveikti konkrečias kliūtis, iškylančias jiems atėjus į darbo rinką.

50

Buvo pasiūlyta praplėsti kai kurias esamas priemones, kadangi jos užtikrino greitą įgyvendinimą lėšų įsisavinimo požiūriu, tačiau buvo nutylėta, ar jos praeityje buvo veiksmingos rezultatų požiūriu (pvz., galutinių naudos gavėjų, po ESF intervencijos susiradusių darbą, skaičius). Galiausiai mūsų analizė parodė, kad per šiuos posėdžius Komisija nepateikė valstybėms narėms jokių techninių rekomendacijų dėl to, kaip pagerinti lėšų orientavimą įgyvendinant VP (pvz., geriau apibrėžiant veiksmų apimtį, skelbiant konkrečius konkursus, įtraukiant specialius atrankos kriterijus, susijusius su jaunimo prioritetinių tikslinių grupių poreikiais ir pan.).

Jaunimo veiksmų grupių iniciatyva leido perprogramuoti ir / arba perskirstyti ESF lėšas, tačiau bendrą skaičių nustatyti sunku

51

Kad įvertintume JVG iniciatyvos rezultatus dėl ESF lėšų perorientavimo į priemones, skirtas sumažinti jaunimo nedarbo lygius, mes nagrinėjome du konkrečius aspektus: oficialų ESF perprogramavimą (su Komisijos pritariamuoju sprendimu) ir esamos VP biudžeto perskirstymo procesą. Siekdami įvertinti visą ESF perprogramavimo / perskirstymo po JVG iniciatyvos sumą, mes išnagrinėjome Komisijos 2015 m. pateiktą finansinę informaciją dėl visų susijusių 60 ESF veiksmų programų. Mes išsamiai įvertinome, koks buvo perprogramavimo mastas imtyje, sudarytoje iš 8 ESF veiksmų programų.

52

Mūsų analizė parodė, kad po 2012 m. vasario mėn. vykusių JVG posėdžių perprogramavimas buvo vykdomas. Nuo 2012 m. vasario iki 2013 m. kovo mėn. 36 iš 60 ESF veiksmų programų buvo perprogramuotos. Šešių mūsų išsamiai nagrinėtų programų atveju ESF lėšos, perprogramuotos turint tikslą mažinti jaunimo nedarbą, kaip tą patvirtino Komisija, sudarė 337 milijono eurų.

53

Tiksliai nustatyti su JVG iniciatyva susijusią ESF perprogramavimo / perskirstymo sumą yra sunku, kadangi ją nebūtinai galėjo nulemti minėti posėdžiai, o kitos priežastys. Pagal valstybių narių 2013 m. birželio mėn. Komisijai pateiktą informaciją, įgyvendinant JVG iniciatyvą šiose valstybėse narėse, išskyrus Latviją, buvo perprogramuota / ir perskirstyta apie 1 915 milijonų eurų ESF lėšų (žr. 2 lentelę). Tai sudaro 19,2 % visos aštuonioms valstybėms narėms nepaskirstytos 9 971 milijono eurų ESF lėšų sumos.

54

Be to, mes nustatėme, kad ši informacija nėra tiksli, bent jau Italijos atveju, kai į bendrą praneštą perskirstytą 557 milijonų eurų sumą buvo įtraukta 27 milijonų eurų Italijos regiono Apulijos ESF veiksmų programos suma, kuri iš tikrųjų buvo perprogramuota ir nurodyta kaip tokia bendroje perprogramuotoje (131 milijono eurų) sumoje.

2 lentelė

Iki 2013 m. birželio mėn. vykdant JVG iniciatyvą perprogramuotos ir perskirstytos ESF sumos, kaip tai pranešė Komisija

Valstybė narė
ESF VP skaičius
ESF iki JVG (2011 m. pabaiga)
ESF sumos sutelktos jaunimo užimtumo priemonėms / veiksmams vykdant JVG iniciatyvą

Iš viso ESF¹
(milijonais eurų)
Nepaskirtos ESF lėšos, pagal Komisiją
(milijonais eurų)
Perprogramuotos ESF sumos, pagal Komisiją
(milijonais eurų)
Perskirstytos ESF sumos, pagal Komisiją
(milijonais eurų)
Bendra suma³
(milijonais eurų)
Viso ESF dalis3/1

Airija¹
1
375
2
25
25
6,7 %

Graikija
4
4 364
1 495
466
466
10,7 %

Ispanija
22
8 057
2 712
491
491
6,1 %

Italija²
24
6 931
3 674
131
557
688
9,9 %

Latvija
1
583
0
0
0
0
0,0 %

Lietuva
2
1 028
289
27
27
2,6 %

Portugalija
4
6 845
1 760
143
143
2,1 %

Slovakija³
2
1 500
39
75
0
75
5,0 %

IŠ VISO
60
29 683
9 971

1 915
6,5 %

1Airijos atveju 25 milijonus eurų buvo paprašyta perskirstyti dar 2011 m. gruodžio mėn., t. y. JVG iniciatyvos dar nepradėjus įgyvendinti.

2Italijos atveju pranešta perskirstyta suma apima Apulijos veiksmų programos 27 milijonus eurų, kurie faktiškai buvo perprogramuoti ir nurodyti kaip tokie perprogramuotoje sumoje (žr. 54 dalį).

3Slovakijos atveju įvertinta nepaskirstyta 39 milijonų eurų suma, kaip apie tai pranešė Komisija, buvo daug mažesnė už faktinę; vėliau pasirodė, kad iš tikrųjų nepaskirstyta suma sudarė 422 milijonus eurų (žr. 2 lentelę).

Šaltinis: Audito Rūmų skaičiavimas, remiantis ES Fondų valdymo sistema (SFC2007) ir Komisijos pateiktais duomenimis.

55

Komisija negalėjo pateikti duomenų, kaip pasiskirstė perprogramuotos ir perskirstytos ESF sumos penkių iš aštuonių valstybių narių atveju. Į imtį atrinktų veiksmų programų atveju Komisija galėjo pateikti informaciją tik apie dvi valstybes nares: Graikijos VP „Švietimas ir mokymasis visą gyvenimą“ (apie 24 milijonai eurų, susijusių su naujomis priemonėmis jaunimui) ir Lietuvos VP „Žmogiškųjų išteklių plėtra“ (apie 29 milijonai eurų).

56

2014 m. kovo mėn. pasirodė naujausias ESF perorientavimui skirtas Komisijos leidinys³⁶. Jame nurodoma, kad konkretiems jaunimo veiksmams perprogramuoti ir / arba perskirstyti ESF ištekliai sudarė 4,2 milijardo eurų³⁷, iš kurių 1,8 milijardo eurų buvo skirti tuo metu valstybėse narėse dar vykdomiems projektams. Vertinama, kad ši parama leido pagerinti apie 1,2 milijono jaunų asmenų padėtį. Audito Rūmai negalėjo patvirtinti šių skaičių tikslumo.

57

2014 m. ES 15–24 metų amžiaus jaunimo nedarbo lygis sumažėjo iki šiek tiek daugiau nei 22 % (žr. 1 dalį). Toliau pateikiame šios jaunimo nedarbo lygio tendencijos evoliuciją aštuoniose, į JVG iniciatyvą atrinktose šalyse (žr. 3 diagramą), tačiau tiesioginio ryšio su JVG nustatyta nebuvo.

3 diagrama

Valstybių narių 15–24 metų jaunimo nedarbo lygiai JVG valstybėse narėse 2008–2014 m.

Šaltinis: Eurostatas, „Visiškas nedarbas – darbo jėgos apklausų serijos – Nedarbo lygiai pagal lytį, amžių ir pilietybę (%)“.

Vertindama valstybių narių pasiūlytus ESF VP pakeitimus, Komisija daugiausia dėmesio skyrė biudžeto aspektams

58

Siūlydamos keisti veiksmų programą, valstybės narės privalo pateikti šio keitimo priežasčių analizę ir siekiamą šių pakeitimų poveikį³⁸. Norint užtikrinti ekonomišką, efektyvų ir veiksmingą ES fondų naudojimą, valstybės narės taip pat turi paaiškinti, kokį šiais pakeitimais norima pasiekti veiksmingumo ir efektyvumo poveikį, siekiant su VP ir ES tikslais susijusių rezultatų.

59

Savo Komunikate dėl JVG iniciatyvos Komisija nurodė, kad „perprogramavimas turi būti atliekamas, Europos Komisijai dėl jo susitarus su kiekviena iš aštuonių valstybių narių, ir tai sudarys pagrindinį veiksmų grupių darbą“³⁹. Taigi Komisijos su ESF susijęs darbas buvo tikrinti, kaip jaunimo nedarbą mažinti skirta parama vietose valstybėse narėse galėtų būti paspartinta ir / arba perorientuota į intervencijas, kurios veikia / galėtų veikti sparčiau nei kitos ir turėti reikiamą poveikį.

60

Tačiau mūsų atlikta turimų aštuonių ESF VP imties dokumentų analizė rodo, kad Komisija visų pirma vertino biudžetinius aspektus (pvz., kaip išvengiama automatinio asignavimų panaikinimo, kaip pagreitinamas lėtas VP įgyvendinimas ir pan.), užuot vertinusi siūlomų pakeitimų veiksmingumą, kitaip sakant, kaip geriausiai panaudojamos ESF lėšos, skirtos padėti jaunimui susirasti darbą ar padidinti jų įsidarbinimo galimybes. Savo vertinimais ir pastabomis valstybėms narėms Komisija neužtikrino, kad jų teikiami VP pakeitimai būtų pagrindžiami nuoroda į galimybę pasiekti geresnių rezultatų. Taip pat ji neužtikrino, kad siūlomas perprogramavimas būtų tinkamas atsakas į konkrečius įvairių jaunimo grupių poreikius (žr. 5 langelį).

61

Kadangi to nebuvo reikalaujama pagal 2007–2013 m. ESF teisinį pagrindą, Komisija paprastai neskatino valstybių narių nustatyti ar pritaikyti rezultatų rodiklius, kurie būtų padėję geriau įvertinti perskirstyto finansavimo veiksmingumą jaunimui. Audito metu nustatyta, kad išskyrus Portugaliją (VP „Žmogiškasis potencialas, žr. 6 langelį) ir Ispaniją (Navaros VP), kitų audituotų veiksmų programų atveju svarbūs rezultatų rodikliai nustatyti nebuvo.

5 langelis

Pasiūlyto VP pakeitimo, kurio Komisija neįvertino veiksmingumo atžvilgiu, pavyzdys

Ispanijos (Navaros VP) atveju regionas pagrindė perprogramavimą dviem tikslais: spartinti lėtą VP įgyvendinimą (2011 m. gruodžio mėn. buvo rizika, kad nebus įsisavintos visos skirtos lėšos) ir sumažinti ekonominės krizės poveikį jaunimui, vyresniems nei 45 metų asmenims, neįgaliems ir ilgą laiką nedirbantiems asmenims. Vykdant šią VP, vienas iš tikslų buvo sustiprinti pradinio profesinio kvalifikavimo programas, atveriančias galimybes jaunimui, neįgijusiam pagrindinio ugdymo pažymėjimo.

Nors Komisijos vertinime sakoma, kad vienas iš peržiūros tikslų buvo „patenkinti mokymo, gebėjimų ugdymo ir perkvalifikavimo veiksmų poreikį“, faktiškai regiono pateiktame VP keitimo pagrindime nėra jokios informacijos apie tai, kokio gebėjimų ugdymo ir perkvalifikavimo reikia. Nebuvo įrodymų, kad Komisija bandė patikrinti, ar Navaros regiono institucijų siūlomi mokymo programų pakeitimai buvo skirti ugdyti darbo rinkos poreikius atitinkančius gebėjimus.

Vertinant siūlomus VP pakeitimus Airijoje, Italijoje (Sicilijoje) ir Portugalijoje, vienas svarbiausių tikslų buvo padidinti turimo finansavimo įsisavinimą.

6 langelis

Gerosios praktikos, nustatant naują rezultatų rodiklį, pavyzdys

Po JVG posėdžio Portugalija pradėjo įgyvendinti jaunimo skatinimo programą, kurioje numatytas priemonių rinkinys jauniems bedarbiams, suteikiantis jiems darbo patirtį, padedančią jiems integruotis į darbo rinką.

Pagal ESF VP „Žmogiškasis potencialas“ kaip jaunimo skatinimo programos dalis buvo įvesta keletas naujų profesinių stažuočių, vadinamų „Užimtumo pasais“. Pakeitus šią VP, dviejų rezultatų rodiklių tikslinė vertė („sukurtų darbo vietų skaičius“ ir „integruotų stažuotę baigusių stažuotojų skaičius“) buvo padidinta, kad atspindėtų padidintą finansinį asignavimą. Be to, įvestas naujas rodiklis „darbo vietų, sukurtų kompensuojant socialinio draudimo įmokas, skaičius“, skirtas matuoti, kiek veiksminga yra parama jaunimui įdarbinti, kompensuojant socialinio draudimo įnašus mainais į sukurtas grynas darbo vietas.

Nacionalinėse reformų programose jaunimo veiksmų planai buvo parengti įvairaus išsamumo ir nepakankamai susieti su jaunimo veiksmų grupėmis

62

Remiantis Komisijos pateikta informacija, nors tai nėra privalomas reikalavimas, po JVG posėdžių Jaunimo veiksmų / užimtumo planus parengė penkios iš aštuonių valstybių narių: Graikija, Italija (Sicilija)⁴⁰, Lietuva, Portugalija ir Slovakija⁴¹. Pasak Komisijos, pagrindinis jų tikslas yra nustatyti konkrečią politiką ir biudžeto priemones, skirtas darbo vietų kūrimui, jaunimo mokymui, mažinant gebėjimų neatitiktį ir mokyklos nebaigimo lygį.

63

Keturiuose iš šių veiksmų planų (Graikijos, Lietuvos, Portugalijos ir Slovakijos⁴²) buvo pristatytos iš ESF remtinos priemonės su įvairaus išsamumo aprašymais, kaip finansavimas bus perorientuojamas į tikslines jaunimo užimtumui skirtas priemones / veiksmus. Italijos (Sicilijos) 2012 m. veiksmų planas buvo finansuojamas iš nacionalinių išteklių, kurie susidarė padidinus ES bendro finansavimo lygį šiai regioninei ESF VP, ir jam neprireikė ESF finansavimo.

64

Mūsų auditas atskleidė, kad ne visose jaunimo veiksmų planuose nustatytose priemonėse buvo nurodyta griežta orientacija į identifikuotą prioritetinę grupę. Pavyzdžiui, nepaisant fakto, kad pagal Komisijos dokumentus per JVG posėdį Portugalijoje buvo paskelbta, jog aukštos kvalifikacijos jaunimas yra prioritetas, siekiant stabdyti „protų nutekėjimą“, pristatytos iš ESF remtinos priemonės nebūtinai buvo konkrečiai skirtos aukštos kvalifikacijos jaunimui⁴³ (žr. 7 langelį).

7 langelis

Negriežtos orientacijos į identifikuotas prioritetines grupes pavyzdys

JVG posėdžio protokole nurodyta, kad, siekiant stabdyti „protų nutekėjimą“ ir išlaikyti aukštos kvalifikacijos specialistus Portugalijos darbo rinkoje ir jos įmonėse, strateginiame šios šalies plane ypatingas dėmesys skirtas jaunimui su magistro ir daktaro laipsniais. Tačiau Komisijos pateiktame Portugalijos jaunimo veiksmų plane vienintelė priemonė, skirta aukštąjį išsilavinimą turinčiam jaunimui, sudarė tik 11 % šiam planui patvirtintų ESF išteklių.

65

Valstybės narės galėtų įtraukti šių jaunimo veiksmų planų elementus į savo nacionalines reformų programas. Komisija vertina šias NRP Europos semestro įgyvendinimo kontekste. Todėl mes taip pat peržiūrėjome aštuonių valstybių narių 2012 ir 2013 m. NRP ir susijusį Komisijos vertinimą, siekdami įsitikinti, ar jose yra nuorodos į JVG posėdžių sprendimus.

66

Mes nustatėme, kad nacionalinėse reformų programose buvo daromos tik bendro pobūdžio nuorodos į JVG posėdžių sprendimus ir į jų reikšmę perorientuojant ESF finansavimą į jaunimo užimtumo priemones (žr. 8 langelį).

67

Taigi Komisijos atliktame NRP vertinime nuoroda į JVG buvo visų pirma susijusi su bendro pobūdžio teiginiais apie sumas, perprogramuojamas jaunimą remiančioms priemonėms, o ne su dalykiniais konkrečių situacijų sprendiniais bei nedirbančio jaunimo poreikiais ir tų priemonių tikėtinu poveikiu.

8 langelis

Nacionalinėse reformų programose nurodytų iš ESF remiamų jaunimo užimtumo priemonių pavyzdžiai

Italijos 2012 m. NRP buvo nurodyta, kad „įgyvendinant ES ir Italijos jaunimo veiksmų grupės sprendimus dėl jaunimo nedarbo ir verslumo, kaip Europos Vadovų Taryba nustatė 2012 m. sausio 30 d., perprogramavimas bus išplėstas į naujas jaunimo mokymo ir įsidarbinimo galimybių programas“. Tačiau nebuvo pateikta jokių duomenų apie priemones, kurias perprogramavimas paveikė.

Airijos 2012 m. nacionalinėje reformų programoje buvo jaunimo nedarbo skirsnis. Šiame skirsnyje minimas Komisijos delegacijos apsilankymas vasario mėn., skirtas pagrindiniams jaunimo nedarbo uždaviniams aptarti. Tačiau jame nepateikta jokių šio vizito rezultatų, kitaip sakant, jame nenurodyta jokių priemonių, kurios būtų remiamos iš ES fondų. Tekste sakoma, kad Airijos vyriausybė ir toliau „išlieka įsipareigojusi rengti naujoviškus šios rimtos problemos politinius sprendimus“.

Komisijos vykdomas Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatų stebėjimas ir ataskaitų apie juos teikimas

68

Kalbant apie Komisijos vykdytus paskesnius veiksmus po JVG iniciatyvos, mes nagrinėjome:

οar dėl JVG iniciatyvos perprogramuotoms ir perskirstytoms sumoms buvo nustatyta speciali stebėjimo tvarka;

οar Komisijos vykdomas duomenų teikimas apėmė svarbią ir patikimą informaciją apie faktinius JVG pasiekimus.

Komisijos vykdyta Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatų priežiūra buvo vykdoma taikant esamą standartinę stebėjimo tvarką

69

Komisija kartu su valstybėmis narėmis stebėjo su JVG susijusius jaunimui naudingus VO pakeitimus, remdamosi esamu ESF reglamentavimo pagrindu, visų pirma nagrinėdamos metines VP įgyvendinimo ataskaitas ir metinius tikrinimus.

70

Audito Rūmų metinių įgyvendinimo ataskaitų peržiūra parodė, kad buvo mažai informacijos apie perprogramavimą ir atitinkamus susijusius rezultatus. Daugumoje jų buvo pateikta tik pavyzdžių, o ne nuosekli ir palyginama informacija apie konkrečias tikslines jaunimo grupes. Mes nustatėme, kad dėl Ispanijos (Navaros VP) buvo vienintelis atvejis, kai Komisija aiškiai paprašė valstybės narės įtraukti stebėjimo rodiklius, susijusius su „Jaunimo galimybių iniciatyva“⁴⁴ į jos pastabas dėl 2012 m. įgyvendinimo ataskaitos.

71

Mes taip pat įvertinome Komisijos pateiktus metinių nagrinėjimo posėdžių protokolus ir nustatėme, kad keturiais iš septynių⁴⁵ nagrinėtų atvejų jos pastabos daugiausia buvo susijusios su finansiniu įgyvendinimu, o ne su svarbiais rezultatais. Šiuose protokoluose nuorodą į tokius JVG iniciatyvos pasiekimus mes radome tik Italijos, Lietuvos ir Slovakijos atveju.

72

Remdamasi savo analize, Komisija priėmė valstybių narių metiniuose nagrinėjimo posėdžiuose pristatytus duomenis neatlikusi pakankamų patikrinimų (žr. 9 langelį).

9 langelis

Problemų, kylančių dėl valstybių narių praneštų duomenų apie tai, kas pasiekta, pavyzdys

Komisijos metinio nagrinėjimo posėdžio, pravesto su Lietuvos institucijomis 2014 m. sausio mėn., protokole nurodyta, kad trijų priemonių tikslai buvo jau pasiekti⁴⁶. Vienos iš šių priemonių atveju, susijusiu su mikrokreditų teikimu, mūsų perskaičiavimas parodė, kad faktiškai buvo pasiekta tik 72 % tikslinės vertės.

Komisijos teikiamų ataskaitų dėl Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatų trūkumai

73

Siekiant informuoti Europos Vadovų Tarybą apie pažangą vykdant JVG perprogramavimo priemones, Komisija nusiuntė neformalias pavienes informacijos užklausas ESF vadovaujančiosioms institucijoms, kad šios atsiųstų atnaujintus duomenis apie padėtį valstybėse narėse ir konkrečiai apie perprogramuotas / perskirstytas ESF lėšas. Komisija apribojo savo informacijos užklausą išdirbių rodikliais (t. y. ESF priemonių dalyvių skaičiumi), užuot prašiusi pateikti pasiektus rezultatus (žr. 26 dalį).

74

Remdamasi šia informacija, Komisija pranešė apie JVG iniciatyvos rezultatus, atsakydama į Europos Vadovų Tarybos pateiktas atnaujintos informacijos užklausas (2012 m. gegužės mėn., 2012 m. lapkričio mėn., 2013 m. kovo mėn., 2013 m. birželio mėn. ir 2013 m. spalio mėn.) ir savo pačios iniciatyva (2014 m. kovo mėn.).

75

Mūsų atlikta Komisijos Europos Vadovų Tarybai teikiamų atnaujinimo ataskaitų ir kitų komunikatų peržiūra parodė, kad šiose ataskaitose trūko perprogramuotų ir perskirstytų lėšų įgyvendinimo kokybinės analizės (žr. 10 langelį).

76

Pavyzdžiai, pateikti kaip „konkretūs veiksmai“ ir „konkrečių šalių rezultatai, kaip veiksmų grupės padėjo jaunimui“, dažnai nebuvo išsamūs (žr.11 langelį).

10 langelis

Nepakankamos Komisijos pateiktos analizės, teikiant atnaujinimo ataskaitas Europos Vadovų Tarybai, pavyzdžiai

JVG atnaujinimai apsiribojo veiksmų grupių rezultatų aprašymu. Antai Graikijos atveju 2012 m. atnaujinime sakoma: „po JVG darbo 2012 m. pavasarį yra inicijuojami nauji jaunimui skirti tiksliniai veiksmai“, nenurodant, kurie nauji jaunimui skirti veiksmai bus remiami iš ESF ir kokios buvo susijusios finansinės sumos.

Be to, Ispanijos atveju nurodoma, kad „135 milijonai eurų buvo pervesti valstybinei užimtumo tarnybai, kad ši padėtų jaunimui susirasti darbą“. Šios papildomos lėšos buvo skirtos jau esamoms nacionalinio lygmens priemonėms, siekiant padėti įdarbinti daugiau jaunimo, nepaaiškinus, ar jos buvo veiksmingos praeityje.

11 langelis

Perdėtai optimistinių teikiamų duomenų apie konkrečius veiksmus pavyzdys

Italijos (Sicilijos) regioninės ESF VP atveju nauji jaunimui skirti veiksmai buvo finansuojami ne pervedant ESF išteklius, o suteikiant – per padidintą ES bendro finansavimo dalį – nacionalinius išteklius, kurie šiai VP buvo skirti iš pat pradžių. Tai buvo padaryta su sąlyga, kad nacionalinės lėšos bus visos skirtos jaunimui. Tuo tikslu buvo parengtas 452 milijonų veiksmų planas, tikintis, kad jis padės 50 000 jaunų žmonių. Komisija nuo 2012 m. gegužės mėn. iki 2013 m. birželio mėn. apie šį planą paskelbė ir pranešė kaip apie šiuo metu vykdomą keliose atnaujinimo ataskaitose Europos Vadovų Tarybai.

Tačiau 2013 m. birželio mėn. stebėjimo komitetas informavo Komisiją, kad šis planas smarkiai vėlavo savo pradiniu etapu. Projektas pagaliau buvo pradėtas vykdyti 2014 birželio mėn., tačiau iškart po to, 2014 m. rugpjūčio mėn., Sicilijos regionas atšaukė rezoliuciją, patvirtinančią numatytų priemonių įgyvendinimo projektą ir jo finansavimą. Taip atsitiko dėl rimtų trūkumų dalyvių atrankos IT sistemoje, dėl kurių apie 54 % naudotojų negalėjo prisijungti prie atrankos proceso⁴⁷.

77

Kadangi visa paskelbta informacija buvo imama iš Komisijos pavienių užklausų valstybėms narėms, tas užklausas tekdavo kartoti kiekvieną kartą, kai Tarybai prireikdavo pateikti atnaujintą informaciją ir / arba ją skelbti. Komisija neturi teisinių įgaliojimų atlikti tokios valstybių narių savanoriškai pateiktos informacijos patikimumo / tikėtinumo patikrų. Dėl to kyla rizika, kad į Tarybai teikiamas atnaujinimo ataskaitas gali būti įtraukta nepatikima ar neteisinga informacija. Tačiau net ir tų duomenų, kurie buvo pateikti pagal ESF teisinį pagrindą, patikros ne visuomet buvo veiksmingos (žr. 12 langelį).

12 langelis

Netikslių suinteresuotosioms šalims teikiamų duomenų pavyzdys

Pagal 2014 m. kovo mėn. atnaujintus duomenis apie Portugalijos „Jaunimo skatinimo“ iniciatyvą Komisija pranešė, kad „Portugalijoje […] buvo perskirstyta 143 milijonai eurų ESF lėšų […], ir visa ši suma buvo paskirta iki 2013 pabaigos. Ji apėmė 56 000 jaunų žmonių“. Tačiau panašu, kad tai yra tikslinis siektinas dydis, o ne faktinis pasiekimas. Iš tikrųjų iš VP finansinio vykdymo duomenų ir duomenų, praneštų Žmogiškojo potencialo veiksmų programos 2013 m. metinėje įgyvendinimo ataskaitoje, matyti, kad buvo apimta mažiau nei 10 000 jaunų žmonių.

20Reglamento (EB) Nr. 1081/2006 10 straipsnis. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 66–68 straipsniai. 2006 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1828/2006, nustatančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, ir Europos Parlamento bei Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo, įgyvendinimo taisykles, XVIII priedas (OL L 371, 2006 12 27, p. 1).

21Komisijos reglamento (EB) Nr. 1828/2006 XXIII priedas.

222014 m. Ekspertų tinklo 2007–2013 m. pagrindiniams ESF pasiekimams įvertinti ataskaitoje daroma išvada, kad „Nors yra pateikti išsamūs išdavų duomenys apie kiekvieną valstybę narę, rezultatų duomenų padėtis ne tokia palanki. Netgi kalbant apie tris pagrindinius rezultatus – įsidarbinimo sąlygas, įgytą kvalifikaciją ir savarankišką darbą, – kai kurių valstybių narių atveju nebuvo įmanoma gauti absoliučių skaičių. Nesant absoliučių skaičių neįmanoma apskaičiuoti valstybių narių suvestinių duomenų apie rezultatus, susijusius su ESF remiamomis intervencijomis“ (Santraukos 5 dalis).

23Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 3/2000, Nr. 12/2001, Nr. 1/2006, Nr. 17/2009, Nr. 25/2012 (http://eca.europa.eu).

24COM(2010) 477 final, 2015 m. rugsėjo 15 d., „Judus jaunimas“ – iniciatyva išlaisvinti jaunimo potencialą, kad Europos Sąjungos ekonomikos augimas būtų pažangus, tvarus ir integracinis“, p. 16.

25Europos Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas „Europos socialinis fondas: suteikti jaunimui geresnę gyvenimo pradžią“, 2011 m. gruodžio mėn.

26Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 IV priedas.

27COM MEMO 12/100, 2012 m. vasario 14 d.

28Pavyzdžiui, pasinaudodama Europos profesinio mokymo plėtros centro („Cedefop“) reguliariai ir sistemingai atliekamu vertinimu, susijusiu su vidutinės trukmės ir ilgalaikiais ES lygmeniu prognozuojamais gebėjimais, suskirstytais pagal sektorius, profesijas, kvalifikacijos lygį ir šalis, arba Tarptautinės darbo organizacijos ir Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo („Eurofound“) nuolat vykdomais moksliniais tyrimais.

29Pavyzdžiui, Airijos šalies kortelėje nustatyta, kad labiausiai nedarbo paveiktos jaunimo grupės buvo jaunesnių nei 35 m. asmenų grupės (be tretinio išsilavinimo); Ispanijos šalies kortelėje nurodytos ESF priemonės, skirtos bedarbiams, kurie yra 25 m. amžiaus arba vyresni; Portugalijos šalies kortelėje taip pat nurodytas 25–29 m. amžiaus intervalas.

30Eurostato atlikta užimtumo duomenų analizė rodo neigiamą santykį tarp nedarbo lygio ir laisvų darbo vietų, o tai reiškia, kad darbo jėgos pasiūlos ir paklausos derinimas veikia gerai („Beveridžo kreivė“). Taip buvo ES 27 atveju iki pirmojo 2010 m. ketvirčio. Vėliau laisvų darbo vietų gausėjimas nedarbo lygiams nebeturėjo jokio poveikio. Šaltinis: Eurostatas, „Gebėjimų neatitiktis ir darbo jėgos mobilumas“, 2013 m. gegužės 28 d.

31Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato vidaus dokumentai: Darbo dokumento projektas dėl JGI (COM, 2012 m. vasario 8 d.); „Valstybinių užimtumo tarnybų modernizavimas ir aktyvi darbo rinkos politika Ispanijoje“ (2011 m. spalio mėn., p. 9).

32„Jaunimui skirtų veiksmų vertinimas Latvijoje“, dokumentas, kurį Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas pateikė Audito Rūmams šio audito kontekste.

33Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato JVG misijos ataskaita dėl 2012 m. vasario 22 d. posėdžio Italijoje.

34Generalinio direktorato operatyvinės išvados, susiųstos Ispanijos nuolatiniam atstovui 2012 m. gegužės 14 d.

35Generalinio direktorato operatyvinės išvados, susiųstos Graikijos nuolatiniam atstovui 2012 m. gegužės 12 d.

36Europos Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas, Europos socialinio fondo teminis dokumentas „Jaunimo užimtumo iniciatyva ir Europos socialinis fondas“, 2014 m. kovo mėn.

37Komisijos pranešti ESF ištekliai Italijos atveju apima nacionalines lėšas, perskirstytas kovos su jaunimo nedarbu priemonėms, – tai buvo padaryta sumažinant nacionalinę bendro finansavimo normą ESF ir ERPF programoms. Tokiu būdu išlaisvintos nacionalinės lėšos, kurios sudarė daugiau nei 1,5 milijardo eurų, buvo investuotos pagal valstybės finansuojamą Sanglaudos veiksmų planą per įvairias iniciatyvas, iš kurių keletas buvo skirtos padėti jaunimui ir bedarbiams.

38Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 48 straipsnis.

39COM MEMO 12/100, 2012 m. vasario 14 d.

40Italija (Sicilija) Jaunimo užimtumo planą pasiūlė 2011 m. gruodžio 19 d. (t. y. prieš JVG iniciatyvą) Italijos sanglaudos plano kontekste. Jaunimo užimtumo planui skirta 425 milijonai eurų nacionaliniais ištekliais, kurie tapo prieinami padidinus ESF bendrąjį finansavimą Sicilijos VP iš ES biudžeto, siekiant išvengti asignavimų panaikinimo.

41Slovakijos atveju jaunimo veiksmų planas nebuvo tiesioginis JVG iniciatyvos rezultatas. Jis buvo pradėtas rengti anksčiau, vykdant nacionalinę reformų programą ir įgyvendinant pataisytą profesinio rengimo ir mokymo įstatymą.

42Slovakijos atveju tikslinę grupę sudarė nedirbantis jaunimas iki 29 m. amžiaus, tačiau taip pat vyresni nei 50 metų socialiai remtini žmonės. Tiksli jaunimui padėti skirtos paramos suma ir darbo vietų, numatytų sukurti kiekvienai tikslinei grupei, skaičius nebuvo nurodyti.

43Plano „Quadro Nacional de Qualificacões“ septintas ir aštuntas lygiai.

44Jos kontekste buvo vykdomos JVG priemonės.

452012 m. metinis nagrinėjimo posėdis vyko Airijoje.

46Profesinis švietimas ir mokymas, profesinių gebėjimų įgijimo rėmimas ir mikrokreditų teikimas.

472014 m. rugpjūčio 18 d. rezoliucija Regione Sicilia, Decreto del Dirigente Generale Numero 4567.

Išvados ir rekomendacijos

78

Mes padarėme išvadą, kad Komisijos teikiamų su JVG susijusių rekomendacijų valstybėms narėms veiksmingumą ribojo nepakankamo lygmens ir kokybės jos turima informacija apie tai, kaip nedirbančiam jaunimui skirtos ESF ar nacionalinės priemonės įgyvendinamos vietose (žr. 25–37 dalis). Be to, Komisijos atliktas valstybių narių pasiūlytų VP pakeitimų vertinimas buvo visų pirma skirtas biudžeto aspektams, o ne geriausiam šių ESF lėšų panaudojimui (žr. 58–61 dalį). Pagaliau iki 2014 m. Komisijos pranešimai apie JVG iniciatyvos rezultatus turėjo trūkumų (žr. 73–77 dalis).

Komisija teikė valstybėms narėms rekomendacijas, tačiau jas ribojo turimos informacijos lygis ir kokybė

79

JVG iniciatyva nepateisino neformaliame 2012 m. Europos Vadovų Tarybos posėdyje iškeltų aukštų siekių, ypač dėl to, kad Komisijos turima informacija, paremta 2007–2013 m. programavimo laikotarpio reglamente nustatyta stebėjimo ir ataskaitų teikimo tvarka, buvo ribota. Tai reiškia, kad Komisija neturėjo:

οinformacijos apie visas ESF finansuojamas jaunimo užimtumo priemones ir apie tai, kurios iš jų buvo sėkmingos numatytų ir faktinių rezultatų prasme valstybių narių lygmeniu. Tokia informacija būtų leidusi daryti praktinius ir trumpo laikotarpio pasiūlymus, kaip perorientuoti ESF lėšas priemonėms, kurių veiksmingumas jau buvo įrodytas;

οvisos naujausios informacijos apie turimą ESF finansavimą, kurį galima buvo perprogramuoti ar perskirstyti.

80

Parengiamųjų veiksmų etape Komisija parengė šalių korteles kiekvienai iš aštuonių atrinktų valstybių narių. Ji taip pat koordinavo JVG posėdžius ir rengė operatyvines išvadas dėl ESF perprogramavimo ir perskirstymo. Nors ir viena, ir kita buvo teigiami Komisijos indėliai, jie buvo vykdomi su pirmiau minėtais apribojimais.

81

Mūsų analizė taip pat parodė, kad jaunimo veiksmų grupės, sudarytos šiose aštuoniose valstybėse narėse, pateikė nedaug konkrečių pasiūlymų dėl to, kaip pasiekti greitesnių ir veiksmingesnių rezultatų nedirbančiam jaunimui. Norint parengti tokio tipo nacionalinius jaunimo veiksmų planus, kokius juos numatė Komisija, ir sudaryti valstybėms narėms galimybes veiksmingai naudoti struktūrinius fondus, remiant jų pastangas mažinti jaunimo nedarbo lygius, prireiks geriau pagrįstos, geriau palaikomos ir ilgesnio laikotarpio iniciatyvos.

1 rekomendacija

Rengdama būsimas panašaus pobūdžio iniciatyvas Komisija turėtų deramai atsižvelgti į politiniame ir teisiniame kontekste atsiradusias galimybes ir suvaržymus, į konkrečias tos srities žinias ir patirtį (remiantis ES ir valstybių narių finansuojamų priemonių įgyvendinimu) ir į ES ir valstybių narių lygmenimis esamus administracinius ir finansinius išteklius.

Nors vykdant JVG iniciatyvą buvo perprogramuotos ir perskirstytos ESF lėšos, Komisija, atlikdama VP pakeitimų vertinimą, daugiausia dėmesio skyrė biudžeto aspektams

82

Pagal valstybių narių Komisijai pateiktą informaciją bendra perprogramuota ir perskirstyta ESF lėšų suma septyniose iš aštuonių iniciatyvoje dalyvavusių šalių 2013 m. birželio mėn. sudarė 1,9 milijardo eurų. Tačiau tikslią bendrą sumą pateikti sunku, kadangi ne visas ESF perprogramavimas yra JVG iniciatyvos pasekmė, jį galėjo nulemti kitos priežastys.

83

Po JVG posėdžių visos valstybės narės, remdamosi šių posėdžių operatyvinėmis išvadomis, parengė jaunimo veiksmų planus arba atsižvelgė į šiuos aspektus savo nacionalinėse reformų programose, nors ir planai ir programos buvo bendro pobūdžio. Šiame kontekste vykdomą ESF lėšų perprogramavimą gali patvirtinti tik atitinkama valstybė narė, teikdama pasiūlymą dėl atitinkamos VP pakeitimo. Tuomet Komisija privalo įvertinti valstybės narės pateiktą pagrindimą ir, jei jis tinkamas, pakeitimą patvirtinti.

84

Mes nustatėme, kad vertindama valstybių narių paraiškas dėl į imtį atrinktų VP keitimo, Komisija nenagrinėjo, ar perprogramuotos ESF lėšos galėjo labiau padėti jaunimui susirasti darbą arba padidinti jų įsidarbinimo galimybes nei iš pradžių suplanuotos priemonės. Vietoje to savo vertinime ji daugiausia dėmesio skyrė perprogramavimo biudžeto aspektams. Remdamiesi valstybių narių Komisijai pateikta informacija, mes padarėme išvadą, kad taip pat nėra įmanoma įvertinti, kokiu mastu 2012 m. perprogramuotos ir / arba perskirstytos ESF lėšos buvo panaudotos skirtingų nedirbančio jaunimo grupių poreikiams tenkinti.

2 rekomendacija

2014–2020 m. laikotarpiu Komisija turėtų:

a)ateityje užtikrinti, kad perprogramavimo paraiškos būtų labiau grindžiamos noru pasiekti geresnių rezultatų, o ne tiesiog būtinybe išspręsti ES lėšų įsisavinimo problemas;

b)patvirtinti valstybių narių paraiškas dėl VP keitimo tik su sąlyga, jei yra pagrįsta, kad papildomi rezultatai, kurių laukiama perskirsčius biudžetą, gali būti pasiekti;

c)pareikalauti iš valstybių narių pranešti apie išskirtinius perskirstymus veiksmų programose ir apie prioritetų pokyčius jų metinėse įgyvendinimo ataskaitose bei pristatyti pasiektus rezultatus;

d)aktyviai dalyvauti VP stebėjimo komitetuose ir paskatinti valstybes nares imtis atitinkamų žingsnių tais atvejais, kai iš metinių įgyvendinimo ataskaitų vertinimo yra aišku, kad tikslai nebus pasiekti.

Komisijos Tarybai teikiamų ataskaitų dėl Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos poveikio trūkumai

85

Kadangi Komisija žinojo, jog valstybių narių sistemingai pagal ESF stebėjimo tvarką teikiama informacija yra nepakankama, siekdama parengti Tarybai reguliarius duomenų apie iniciatyvos pažangą atnaujinimus, ji teikė valstybėms narėms ad hoc informacijos užklausas. Komisija neturi teisinių įgaliojimų atlikti tokios valstybių narių savanoriškai pateiktos informacijos patikimumo / tikėtinumo patikrų. Tačiau net ir tų duomenų, kurie buvo pateikti pagal ESF teisinį pagrindą, patikros ne visuomet buvo veiksmingos.

86

Tarybai pateiktos informacijos analizė parodė, kad ši informacija yra nepakankamai išsami, nuosekli ir patikima. Be to, kadangi Komisija neatlieka sistemingų valstybių narių pateiktos informacijos patikrų, yra rizika, kad į atnaujinimo ataskaitas bus įtraukti nepatikimi ar netikslūs duomenys.

3 rekomendacija

Naudodama valstybių narių pateiktus duomenis savo komunikatuose, Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų atliekamos minimalios tikėtinumo ir patikimumo patikros.

Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 2015 m. lapkričio 11 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Komisijos atsakymas

Santrauka

I

Bendras Komisijos atsakymas į I, II, III ir IV dalies pastabas.

Per pastarąjį dešimtmetį jaunimo nedarbas tapo plačiai paplitusi problema daugelyje valstybių narių. Nors jaunimo veiksmų grupės (JVG) yra tik ad hoc priemonė, jų privalumas buvo tas, kad joms pavyko suteikti šiai ekonominės krizės pagilintai problemai svarbią poziciją Europos politikos darbotvarkėje.

Naujai suvokus šią problemą, ES ir valstybės narės lygmeniu buvo imtasi kelių konkrečių veiksmų, įskaitant visų pirma Jaunimo garantijų iniciatyvą ir Jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI). Į 2012 m. Jaunimo užimtumo srities dokumentų rinkinį, kuris yra platesnio Užimtumo srities dokumentų rinkinio dalis, buvo įtrauktas pasiūlymas dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo. Šio pasiūlymo rezultatas – 2013 m. balandžio mėn. Tarybos priimta rekomendacija.

Šis pasiūlymas taip pat paskatino Europos lyderius imtis konkrečių su finansavimu susijusių veiksmų, būtent, įdiegti Jaunimo užimtumo iniciatyvą (2013 m.). Šia iniciatyva visų pirma siekiama paremti nesimokantį ir nedirbantį jaunimą regionuose, kuriuose jaunimo nedarbo lygis viršija 25 %. Pagal JUI kartu su ESF valstybėms narėms buvo suteiktas tikslinis finansavimas praktiniam Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimui.

IV

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių apskaičiuotos skirtinos ESF lėšos buvo orientacinės, ir jų suma priklausė visų pirma nuo jau paskelbtų kvietimų teikti pasiūlymus ir susitarimų pagal atitinkamas veiksmų programas sudarymo.

V

Komisijos požiūriu, įgyvendinama JVG iniciatyva atitiko Europos Vadovų Tarybos 2012 m. sausio 30 d. išvadose paskelbtus politinius lūkesčius. Pagrindinis jungtinių JVG, kurios yra tikslinė ad-hoc iniciatyva, tikslas – sutelkti ES ir nacionalines priemones, įskaitant struktūrinius fondus, ir aptarti, kokios politikos reformos turėtų būti įtrauktos į jaunimo užimtumo planus. Grupės turėjo padidinti susidomėjimą gerindamos informuotumą aukščiausiu politiniu lygmeniu, sukurdamos pojūtį, kad veikti reikia greitai, ir tvirčiau nukreipdamos veiksmus – visai tai jos turėjo pasiekti nesukurdamos papildomų administracinių ir (arba) teisinių procedūrų.

Taip pat Komisija mano, kad JVG indėlis buvo svarbus: jos nutiesė kelią naujoms kovos su jaunimo nedarbu iniciatyvoms, įskaitant Jaunimo garantijų iniciatyvą, Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir pagerintą ESF 2014–2020 m. programavimą, kuriame daugiau dėmesio skiriama jaunimui.

Komisija aktyviai naudojosi visomis turimomis priemonėmis, atsižvelgdama į galiojančią teisinę sistemą, kad pasiektų JVG iniciatyvos tikslus ir praneštų apie tai.

Nors lėšų, naudojamų pagal pasidalijamąjį vaidmenį, atveju Komisija ne visada gali turėti išsamią informaciją apie visas remiamas priemones, o vienas iš JVG posėdžių tikslų buvo konkrečiai iš valstybių narių gauti informaciją apie skaičiavimus, kiek lėšų skiriama iš ESF, siekiant įsitikinti, kad buvo panaudota geriausia ir naujausia informacija, Komisija teikia tiek bendro turinio konsultacijas ir rekomendacijas, tiek ir pagrįstas gauta informacija ir politikos vertinimu pagal Europos semestro ciklą.

Kalbant apie finansuojamų priemonių tinkamumą, iš ESF paprastai būdavo finansuojamos šios jaunimo užimtumo priemonės: mokymas, darbo patirties įsigijimas, subsidijos samdai, tolesnis mokymas ir lavinimas, skatinant valstybes nares remti šias priemones, kai jos duoda gerų rezultatų.

Komisija savo reguliariai Europos Vadovų Tarybai teikiamose ataskaitose, kurios yra pagrįstos valstybių narių pateikta informacija, pranešė apie keletą teigiamų pokyčių, susijusių su vietoje pradėtomis vykdyti priemonėmis, iš nacionalinio biudžeto teikiama parama, ir paramą gavusių asmenų skaičiumi, po to, kai buvo įsteigtos JVG. Komisija mano, kad lėšos, kurios buvo perprogramuotos siekiant padidinti finansinę paramą gerai veikiančioms jaunimo programoms, padėjo reikšmingai pagerinti jaunimui teikiamą ES paramą.

Dėl stebėjimo Komisija pažymi, kad pagal pasidalijamąjį valdymą valstybės narės yra atsakingos už stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemų įdiegimą ir už jų patikimumo užtikrinimą, atsižvelgiant į Komisijos auditą. Komisija galėjo naudotis ataskaitose, kurių reikalaujama pagal ESF reglamentą, pateikta informacija. Be to, JVG, kaip buvo skelbiama nuo pradžių, buvo politinis veiksmas, todėl Komisija taip pat rinko duomenis neoficialiai, teikdama klausimynus ir informacijos prašymus, taip pat pasinaudodama kitais politikos procesais, konkrečiai – Europos semestru. Komisija neturi teisinio įgaliojimo vykdyti tokios informacijos patikimumo ir (arba) tikėtinumo patikras.

VI Pirma įtrauka

Komisija pritaria šiai rekomendacijai.

Vykdydama veiksmus, Komisija visada atsižvelgia į politines, teisines ir administracines aplinkybes. Komisija žinojo, kad konkrečiai JVG iniciatyvos atveju ji susidurs su keliais suvaržymais. Tačiau tai nebuvo priežastis nesiimti jokių veiksmų: žinodama, kad jaunimo nedarbo lygis yra nepriimtinas, Komisija buvo pasiryžusi imtis visų įmanomų veiksmų padėčiai pagerinti.

Paprastai Komisija, imdamasi tokių veiksmų, sistemingai atsižvelgia į patirtį, įgytą naudojant Europos struktūrinių ir investicinių fondų, visų pirma Europos socialinio fondo, lėšas, taip pat į patirtį, įgytą dalyvaujant Europos semestro procese.

VI Antra įtrauka a)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir mano, kad dabartinėje teisinėje sistemoje būtini reikalavimai yra nustatyti.

2014–2020 m. ESI fondų teisinėje sistemoje jau yra nustatyta daug efektyvesnį lėšų panaudojimą užtikrinančių sąlygų. Tai turi būti pasiekta, inter alia, pasinaudojant veiksmingumo sistema ir rezervu, ex ante sąlygomis, taip pat bendraisiais išdirbių ir rezultatų rodikliais. ESI fondų naudojimas ir programavimas yra taip pat glaudžiai susieti su Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija ir konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis.

Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) 30 straipsnyje reikalaujama, kad veiksmų programų (VP) pakeitimai būtų pateikiami kartu su valstybės narės pagrindimu dėl tikėtino poveikio siekiant nacionalinių strategijos „ES 2020“ tikslų ir konkrečių VP tikslų.

Be to, BNR 23 straipsnyje suteikiama teisė Komisijai savo iniciatyva paprašyti valstybės narės, kad šioji pasiūlytų padaryti savo veiksmų programų pakeitimus, jei tai būtina siekiant užtikrinti Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą pagal Europos semestrą, ir taip užtikrinti, kad ESI fondai remtų atitinkamus augimo ir darbo vietų kūrimo prioritetus nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu.

Komisija pažymi, kad ji yra atsakinga ir už biudžetinių ir (arba) įsisavinimo klausimų priežiūrą.

VI Antra įtrauka b)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir taip pat mano, kad dabartinėje teisinėje sistemoje būtini reikalavimai yra nustatyti.

BNR 30 straipsnyje aiškiai nurodoma, kad Komisijai įvertinus valstybės narės pagrindimą ir paprašius pateikti papildomos informacijos valstybė narė pateikia Komisijai visą būtiną papildomą informaciją. Be to, jei VP pakeitimai yra susiję su veiklos lėšų rezervu, jiems yra taikomos specialios papildomos taisyklės.

VI Antra įtrauka c)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir taip pat mano, kad dabartinėje teisinėje sistemoje būtini reikalavimai yra nustatyti.

BNR numatyta teikti ataskaitas, kurios yra 50 straipsnyje nurodytų metinių įgyvendinimo ataskaitų dalis, dėl visų susijusių veiklos rezultatų aspektų. Reikalaujama, kad valstybės narės taip pat teiktų ataskaitas pagal atitinkamame Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 215/2014 nustatytas intervencijos kategorijas.

VI Antra įtrauka d)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir laikosi požiūrio, kad ši praktika jau yra taikoma, atsižvelgiant taip pat į konkrečią jai suteiktą teisę dalyvauti stebėjimo komitete.

VI Trečia įtrauka

Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Iš tikrųjų, pagal pasidalijamąjį valdymą Komisija, be kita ko, tikrina valstybių narių pateiktų apskaitos įrašų registravimo ir saugojimo sistemos ir įgyvendinimo duomenų sistemos patikimumą. Tai paprastai yra Komisijos ir nacionalinių audito institucijų atliekamo sistemos audito dalis.

BNR numatyta, kad 2014–2020 m. laikotarpiu ESF ir (arba) JUI vadovaujančiosios institucijos rinktų, saugotų ir registruotų patikimus rodiklių duomenis kompiuterizuotoje sistemoje (125 straipsnio 2 dalies a, d ir e punktai), kurios auditą gali atlikti Komisija.

Įžanga

09

Komisija pasiūlė įsteigti jaunimo veiksmų grupes tose valstybėse narėse, kuriose jaunimo nedarbas smarkiai viršijo ES vidurkį – šį pasiūlymą patvirtino Europos Vadovų Taryba. Tuomet ES vidurkis buvo 22,3 %, taigi, buvo pasirinktas orientacinis – 30 % lygis, ir 8 valstybės narės atitiko šio veiksmo reikalavimus – šis lygis atitiko Europos Vadovų Tarybos pareiškimą. Komisija laikosi nuomonės, kad jos veiksmai atitiko Europos Vadovų Tarybos pareiškimą.

Pastabos

Bendras Komisijos atsakymas į 25 ir 26 dalies pastabas

Komisija yra tik įgaliota stebėti ES finansavimą pagal reglamentų nuostatas, o valstybės narės turi didelę laisvę savo nuožiūra priimti sprendimus dėl informacijos apie veiklos rezultatus teikimo. Nors, iš tikrųjų, buvo taikomas bendras (privalomas) su jaunimu susijęs išdirbių rodiklis, valstybės narės taip pat pranešdavo apie kasmet pasiektus rezultatus metinėje įgyvendinimo ataskaitoje, pagrįstoje konkrečiais rodikliais, nustatytais veiksmų programoje dėl kiekvienos prioritetinės krypties, nors naudojantis šiais konkrečiais rodikliais nebuvo galima sudaryti ES lygmens suvestinės. Šių nuostatų Komisija laikėsi visais atvejais.

27

Komisija mano, kad rodiklių pakanka, ir nors jie yra specifiniai kiekvienai VP, Komisija gali vykdyti tinkamą stebėjimą.

Tyrime, kurį atliko ekspertų tinklas, nustatytos problemos pagrindinė priežastis yra ta, kad, priešingai nei išdirbių rodiklių ataskaitos, ataskaitos dėl konkrečių priemonių rezultatų rodiklių nebuvo privalomos. Todėl išsamių ir nuoseklių duomenų apie rezultatų rodiklius nėra. Ši problema bus išspręsta nustačius bendrus 2014–2020 m. programavimo laikotarpio išdirbių ir rezultatų rodiklius.

28

Audito Rūmų nurodytoje Komisijos vidaus audito tarnybos (VAT) ataskaitoje daroma išvada, kad tam tikri esami trūkumai kyla iš teisinės sistemos, kuria Komisija iš esmės grindžia savo darbą. VAT ataskaitoje taip pat pripažįstama, kad į 2014–2020 m. teisinę sistemą įtraukti veiklos rezultatų reikalavimai buvo reikšmingai pagerinti. 2007–2013 m. laikotarpiu buvo reikalaujama, kad vadovaujančiosios institucijos veiklos programose nustatytų konkrečius rezultatų rodiklius ir tikslus. Dėl to buvo deramasi programuojant veiksmų programas. Komisija pripažįsta, kad pateikti ES lygmens suvestinius duomenis buvo sudėtinga, tačiau mano, kad jos vykdomas stebėjimas veiksmų programos lygmeniu buvo tinkamas. Be to, Komisija, siekdama išnagrinėti visus konkrečių rezultatų rodiklius, atliko tyrimą, ir gautomis žiniomis pasinaudojo siūlydama bendruosius rezultatų rodiklius taikyti 2014–2020 m. laikotarpiu, taip pat ji įsteigė vertinimo tinklą, siekdama sutelkti vadovaujančiųjų institucijų stebėjimo ir vertinimo faktus, kad i galėtų teikti informaciją apie veiklos rezultatus tarnyboms, taip pat ją panaudoti savo ataskaitose.

29

Komisija pažymi, kad jos pareigūnai, reguliariai palaikydami dvišalį bendravimą su vadovaujančiomis institucijomis, vertindami metinę įgyvendinimo ataskaitą ir dalyvaudami reglamente numatytuose posėdžiuose, taip pat posėdžiuose su valstybių narių už konkrečios politikos įgyvendinimą atsakingais departamentais pagal Europos semestro ciklą, gauna informaciją apie veiksmų programų įgyvendinimo pažangą ir gerąją patirtį. Kadangi jiems tenka nagrinėti įvairius konkrečius rodiklius, jie gerai žino atskirų veiksmų programų įgyvendinimo veiksmingumą.

Be to, Komisija pradėjo kelis 2007–2013 m. laikotarpiu įgyvendintos politikos vertinimus, kurie bus pateikti vėliausiai 2016 m. viduryje. Visi šie vertinimai suteiks naudingų faktų apie programų įgyvendinimą. Be to, į galutines ataskaitas bus įtraukti atskiri didelės apimties dokumentai, kuriuose daugiausiai dėmesio bus skiriama įgytai patirčiai ir gerajai patirčiai.

Bendras Komisijos atsakymas į 30–32 dalių pastabas

Komisijos ataskaita – tai apžvalga, pagrįsta vadovaujančiosioms institucijoms skirtais klausimynais, t. y. ji pagrįsta valstybių narių savarankišku vertinimu, kas veikė tinkamai ir ką būtų galima laikyti gerąja patirtimi. Ataskaitos tikslas buvo skleisti politikos idėjas ir patirtį, siekiant „suteikti įkvėpimą“ politikos formuotojams. ESF intervencijų kokybės ir veiksmingumo vertinimas ataskaitoje nebuvo numatyti.

34

Komisija pažymi, kad vienas iš JVG posėdžių tikslų konkrečiai buvo kartu su valstybėmis narėmis nustatyti, koks ES finansavimas galėtų būti skiriamas ir kaip dar būtų galima patenkinti jaunų bedarbių poreikius.

35

Pagal pasidalijamajį valdymą atitinkamus konkrečius veiklos duomenis galima gauti valstybių narių lygmeniu, nes būtent jos yra atsakingos už įvairių kvietimų tekti paraiškas paskelbimą ir įgyvendinimą. Nepaisant objektyvių 2007–2013 m. teisinės sistemos ribotumų, Komisija aktyviai siekė reguliariau rinkti atitinkamą valstybių narių informaciją apie ESF teikiamą paramą jaunimo užimtumo priemonėms, susijusioms su kitomis ES masto jaunimo užimtumo iniciatyvomis.

36

Komisija pažymi, kad jos skaičiavimai buvo pagrįsti valstybių narių savanoriškai pateiktais duomenimis. Šie skaičiavimai buvo tik dvišalių diskusijų pradžia – jie buvo sistemingai atnaujinami remiantis atskirų valstybių narių tikrąja padėtimi.

37

Komisija pripažįsta, kad Slovakijos atveju buvo padaryta techninė klaida. Tačiau diskusijos JVG posėdyje vyko remiantis teisingais skaičiais.

38

Komisija pažymi, kad, rengiantis JVG posėdžiams, bet koks vertinimas turėtų būti pagrįstas tuo, ką Komisija paskelbė, dėl ko įsipareigojo ir ką galėjo realiai įvykdyti per sutartą laikotarpį ir pagal esamą teisinę sistemą.

40

Komisija mano, kad JVG tikslas nebuvo nei konkrečių jaunimo grupių ex ante analizės pateikimas valstybėms narėms, nei būsimų įgūdžių poreikių nagrinėjimas.

Be to, Komisija, atlikdama darbo rinkos poreikių analizę, neapsiriboja vien informacija šalių kortelėse – informaciniuose dokumentuose, kurie JVG dvišaliuose posėdžiuose buvo naudojami kaip informaciniai pranešimai. Geografinio vieneto administratoriai rengia išsamias šalių ataskaitas ir nuodugniai nagrinėja užimtumo ir socialinės politikos padėtį valstybėse narėse – ši informacija panaudojama rengiant rekomendacijas atskiroms šalims. Kovai su jaunimo nedarbu taikomas visapusiškas metodas, o šalių kortelėse pateikiami nuoseklūs duomenys ir politikos informacija ne tik užimtumo klausimais, bet ir visais kitais svarbiais aspektais, pavyzdžiui, švietimo.

Tiek nustatant didžiausią jaunimo nedarbo lygį turinčias valstybes nares, tiek vėliau atliekant tokių duomenų analizę ir vykdant diskusijas, buvo naudojama standartinė EUROSTAT nustatyta jaunimo (15–24 m.) apibrėžtis. Tačiau visas JVG loginis pagrindas – užtikrinti, kad būtų pasirinkti šaliai tinkamiausi veiksmai, taigi, kai kuriais atvejais, kai tai buvo pateisinama dėl nacionalinių aplinkybių, apibrėžtyse buvo leidžiamas šioks toks lankstumas.

41

JVG buvo skirtas vaidmuo išnagrinėti, kokios yra greitų veiksmų galimybės, siekiant reaguoti į iškart pasireiškiantį krizės poveikį. Įgūdžių neatitikimas yra struktūrinė problema ir darbo rinkų struktūrines problemas buvo siekiama spręsti dar 2006 m. parengtomis ESF veiksmų programomis. Tačiau įvykdyti struktūrinę reformą sutrukdė ekonomikos krizė, dėl kurios smarkiai padidėjo nedarbas visoje ES. Todėl, nepaisant JVG misijos siekti greitų sprendimų finansine ir politikos įgyvendinimo prasme, bendra lygiagrečiai vykdomų Komisijos pastangų varomoji jėga buvo valstybių narių sugrąžinimas į reformų kelią.

Be to, didžiąją konkrečios politikos informacijos rikimo darbo dalį atlieka Komisija, analizuodama Europos semestro rezultatus; surinkta informacija yra skelbiama Komisijos ir (arba) šalies ataskaitose. Be to, Komisija taip pat remiasi keliomis ekspertų ataskaitomis, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD vidaus politikos ataskaitų pavyzdžiais, konkrečiai – pagal Europos semestrą parengtomis šalių ataskaitomis.

42

Komisija pažymi, kad 8 šalių kortelėse buvo pateiktos politikos rekomendacijos, kurios buvo pagrįstos darbo rinkos poreikių analize, pagrįsta įvairiais šaltiniais, visų pirma Komisijos analitiniu darbu pagal Europos semestrą.

43

Žr. Komisijos atsakymą į 41 dalies pastabas.

44

Italijoje ypač sunki padėtis buvo jaunimo darbo rinkoje. Šalies kortelėje buvo nustatytos kelios didelį susirūpinimą keliančios grupės, įskaitant aukštąjį ir specialųjį išsilavinimą po vidurinės įgijusius asmenis, tačiau iniciatyvos buvo įgyvendinamos taikant bendrą metodą siekiant visapusiškai ištaisyti padėtį.

Perkeliant lėšų valdymą (kaip ir visų kitų JVG iniciatyvų atveju) buvo aiškiai siekiama dvejopo tikslo: padidinti žmogiškąjį kapitalą (siekiant palengvinti galimybę gauti darbą) ir paspartinti lėšų naudojimą (atsižvelgiant į tai, kad „problemos Italijoje nėra susijusios su lėšų panaudojimo prioritetais, bet su įgyvendinimo vėlavimais“).

45

Komisija pažymi, kad vertinant JVG rezultatus reikia atsižvelgti į JVG misijų uždavinius ir tikslą bei į ESF reglamentavimo pagrindą.

47

JVG misijų pagrindas – dalyvaujant aukšto lygio politinėse diskusijose nustatyti būdus, kuriuos taikydamos nacionalinės valdžios institucijos galėtų perskirstyti finansavimą projektams ir kurie per trumpą laiką duotų geriausių rezultatų. Tai visų pirma reiškė susitarti, kaip elgtis vienodų ESF prioritetų atžvilgiu, tačiau fondo valdymo techniniai aspektai nebuvo aptariami. Posėdžiai – tai proga išnagrinėti skirtingas galimybes, kurios turėjo būti patikrintos techniškai, atsižvelgiant į kiekvienos VP ypatumus.

Prieš atliekant perprogramavimą su valstybėmis narėmis buvo būtina aptarti, kokiu mastu ESF lėšos galėjo būti nukreiptos į jaunimo programas.

Pavyzdžiui, daug VP parengusių šalių (kaip antai Italijos) atveju reikėjo patikrinti kiekvieną išsamų pasiūlymą, siekiant įsitikinti, ar VP atitinka padėtį (įgyvendinimo ir rezultatų prasme) (pvz., kokią VP reikėtų perprogramuoti, kokiai sumai ir t. t.).

49

Komisija mano, kad Generalinio sekretoriato suvestinės operatyvinės išvados neturėtų būti nagrinėjamos atskirai. Konkrečiu Graikijos atveju techninė pagalba dėl taikomos finansinės pagalbos programos jau buvo labai intensyvi, nors Generalinio sekretoriato operatyvinėse išvadose buvo siūloma išplėsti ir (arba) sustiprinti esamas iniciatyvas parengiant politikos gaires ir nurodyta, kaip išsamiau nustatyti konkrečias priemones, atitinkančias nustatytus poreikius. JVG veiklos rezultatas – Tikslinių intervencijų, skirtų sustiprinti jaunimo užimtumą ir verslumą, veiksmų planas, kurį Graikija priėmė 2012 m. gruodžio mėn.

Be to, valstybės narės jau gauna išsamius šalių vertinimus ir politikos rekomendacijas iš Komisijos pagal Europos semestrą.

50

Komisija daro nuorodą į savo atsakymą į 29, 44 ir 47 dalių pastabas.

Prireikus konkretūs kvietimų teikti pasiūlymus pakeitimai ir atrankos kriterijai buvo aptariami stebėjimo komiteto posėdžiuose, kuriuose Komisija dalyvauja patariamojo balso teise. Komisija mano, kad siūlomų iniciatyvų pridėtinė vertė buvo vertinama ne tik išimtinai pagal jų tikėtiną poveikį įsisavinimui.

51

Komisija pažymi, kad VP pakeitimai ne visada buvo susiję tik su jaunimo užimtumo priemonėmis. Jie dažnai sudarė platesnio lėšų perskirstymo užimtumo priemonėms bendrąja prasme dalį. Be to, JVG veikloje Komisijos patariamasis vaidmuo buvo platesnis nei vien tik finansinių perskirstymų aptarimas.

53

Siekdama pateikti išsamų JVG iniciatyvos finansinių rezultatų vaizdą, Komisija mano, kad būtina įtraukti ir informaciją apie jaunimo iniciatyvoms skirtus finansinius išteklius, skirtus sumažinus nacionalinį finansavimą Europos socialiniuose fonduose ir ERPF veiksmų programose. Pavyzdžiui, Italijos atveju tie ištekliai, gauti perprogramavus VP, panaudoti kelioms iniciatyvoms (įskaitant Jaunimo planą Sicilijoje) finansuoti, buvo įtraukti į nacionalinį Sanglaudos veiksmų planą. Kaip teigia Italijos atstovai, šie ištekliai sudaro papildomus 1,5 mlrd. EUR, kurie buvo dalis perskirstyto finansavimo, skirto, kaip pranešta, Italijai pagal JVG iniciatyvą.

54

Komisija pripažįsta, kad buvo padaryta techninė klaida, tačiau jos poveikis bendrai sumai labai ribotas (sudaro mažiau kaip 4 % bendros ESF sumos ir mažiau kaip 1,2 % bendro JVG biudžeto, įskaitant Italijos sanglaudos veiksmų planą).

56

Pagal pasidalijamąjį valdymą valstybės narės yra atsakingos už stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemų įdiegimą ir už jų patikimumo užtikrinimą.

60

Komisija mano, kad labiau verta didinti finansinę paramą jaunimo programoms (mokymui ir t. t.), kurios jau duoda rezultatų vietoje, nei prarasti lėšas dėl automatinio įsipareigojimų panaikinimo. Aktyviau įgyvendinamos programos jau buvo įvertintos jas priimant, o jų įgyvendinimas atitiko reglamentuose nustatytus reikalavimus.

Kalbant apie finansuojamų priemonių tinkamumą, iš ESF paprastai būdavo finansuojamos šios jaunimo užimtumo priemonės: mokymas, darbo patirties įsigijimas, subsidijos samdai, tolesnis mokymas ir lavinimas, skatinant valstybes nares remti šias priemones, kai jos duoda gerų rezultatų. 2011 m. bendrame jaunimo nedarbo kontekste (žemas užimtumo lygis apskritai ir didėjantis neaktyvumo lygis, visų pirma nesimokančio ir nedirbančio jaunimo) vienas iš pagrindinių Komisijos tikslų buvo padidinti dalyvių, kuriems taikomos jauno asmens galimybes įsidarbinti darbo rinkoje gerinančios priemonės, skaičių. Paskutinis ir ne mažiau svarbus aspektas yra tas, kad visos pirmiau nuodytos priemonės išlieka esminės ir pagal jaunimo garantijų iniciatyvą, kuri taip pat yra finansiškai remiama ESF lėšomis.

Bendras atsakymas į 64 dalies ir 7 langelio pastabas

Komisija pabrėžia, kad JVG dvišaliame posėdyje aptartos prioritetinės grupės buvo aukštą kvalifikaciją turintis jaunimas ir tik pagrindinį išsilavinimą turintis jaunimas. Šios dvi grupės taip pat buvo įtrauktos į Portugalijos Jaunimo veiksmų planą „Impulso Jovem“ ir buvo atliktas atitinkamas perprogramavimas VP.

Bendras atsakymas į 65, 66 ir 67 dalių ir 8 langelio pastabas

Komisija pažymi, kad nacionalinės reformų programos (NRP) yra strateginiai dokumentai, už kuriuos yra atsakingos tik valstybės narės. Jose nesiekiama apibūdinti, kokios priemonės bus remiamos ES fondų lėšomis, remiantis JVG posėdžio rezultatais.

Komisija stebi jaunimo padėtį darbo rinkoje pagal Europos semestro ciklą, kuriuo siekiama sustiprinti ir skatinti politikos reformas ES piliečių naudai. Tame kontekste Komisija pateikia išsamų analitinį vertinimą šalių ataskaitose ir siūlo politikos veiksmus konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų projektų forma. Pagal 2015 m. Europos semestro ciklą penkioms valstybėms narėms buvo pateiktos rekomendacijos, kurių tikslas – siekti priimti platesnio masto priemones šioje srityje.

68

Komisija pažymi, kad, siekiant sumažinti valstybių narių administracinę naštą, kad ji būtų minimali, ir duotų greitų rezultatų, JVG buvo įsteigtos ir stebimos pagal ESF taikomas teisines nuostatas.

70

Komisija pažymi, kad informacijos apie rodiklių tikslus pobūdis priklauso nuo siūlomo VP pakeitimo bendro konteksto ir nuo to, ar tas pakeitimas yra konkrečiai susijęs su jaunimo užimtumu arba – platesne prasme – su aktyvesniu užimtumo priemonių taikymu visoms VP tikslinėms grupėms apskritai.

Pavyzdžiui, Graikijos atveju su jaunimu susijusių rodiklių stebėjimas jau buvo įtrauktas į veiksmų programas.

71

Komisija pažymi, kad metinės peržiūros posėdžių protokolai yra daugiau nei vien tik informacijos apie Komisijos vykdomą reguliarų stebėjimą šaltinis.

Bendras Komisijos atsakymas į 72 dalies ir 9 langelio pastabas

Komisija kartais suabejoja metinėje įgyvendinimo ataskaitoje pateiktų konkrečių rodiklių verčių patikimumu. Valstybių narių kompiuterizuotas sistemas gali tikrinti Komisija ir valstybių narių audito institucijos, atlikdamos sistemų auditą.

Komisija pripažįsta, kad Lietuvos vadovaujančiosios institucijos pateiktoje informacijoje buvo viena techninė klaida.

73

Komisija galėjo naudotis ataskaitose, kurių reikalaujama pagal ESF reglamentą, pateikta informacija. Be to, JVG, kaip buvo skelbiama nuo pradžių, buvo politinis veiksmas, todėl Komisija taip pat rinko duomenis neoficialiai, teikdama klausimynus ir informacijos prašymus, taip pat pasinaudodama kitais politikos procesais, konkrečiai – Europos semestru.

Jaunimo veiklos grupėms negalėjo būti taikomas joks oficialus stebėjimo ar ataskaitų teikimo procesas, išskyrus ESF stebėjimo sistemą.

75

Europos Vadovų Tarybos ataskaitose pateikta bendra JVG įsteigimo apžvalga, remiantis iš valstybių narių ad hoc surinktais duomenimis. Žr. taip pat Komisijos atsakymą į 68 dalies pastabas.

76

Žr. Komisijos atsakymą į 72 dalies pastabas.

Taip pat Komisijos ataskaita buvo pagrįsta Italijos pateikta informacija. Atsižvelgdama į tai, kad buvo labai vėluojama visų pirma pradiniame nacionalinio plano įgyvendinimo etape, Komisija ragino, kai įmanoma, imtis greito įgyvendinimo.

77

Pagal pasidalijamąjį valdymą valstybės narės yra atsakingos už stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemų įdiegimą ir už jų patikimumo užtikrinimą. Komisija tikrina sistemų patikimumą atlikdama auditą.

Pastabos ir rekomendacijos

Bendras Komisijos atsakymas į 78 ir 79 dalies pastabas

Komisijos požiūriu, JVG iniciatyva patenkino Europos Vadovų Tarybos 2012 m. sausio 30 d. išvadose paskelbtus politiniai lūkesčius. Pagrindinis jungtinių JVG tikslas – sutelkti ES ir nacionalines priemones, įskaitant struktūrinius fondus, ir aptarti, kokios politikos reformos turėtų būti įtrauktos į jaunimo užimtumo planus. JVG daugiausia dėmesio skyrė tikslinėse valstybėse narėse nustatytiems iššūkiams. Grupės turėjo padidinti susidomėjimą gerindamos informuotumą aukščiausiu politiniu lygmeniu, sukurdamos pojūtį, kad veikti reikia greitai, ir tvirčiau nukreipdamos veiksmus – visai tai jos turėjo pasiekti nesukurdamos papildomų administracinių ir (arba) teisinių procedūrų.

Komisija aktyviai naudojosi visomis turimomis priemonėmis, atsižvelgdama į galiojančią teisinę sistemą, kad pasiektų JVG iniciatyvos tikslus ir praneštų apie tai. Įgyvendinant JVG iniciatyvas įgyta patirtis taip pat padėjo rengiant naujas politikos iniciatyvas, kaip antai jaunimo užimtumo srities dokumentų rinkinį ir susijusią Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos. Be to, remiantis atidaus padėties 8 susijusiose valstybėse narėse (taip pat kitose aukštą jaunimo nedarbo lygį turinčiose valstybėse narėse) stebėjimo pagal įprastus Europos semestro ciklo procesus rezultatais, buvo parengtos atskiros konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos dėl jaunimo užimtumo. Komisija savo reguliariai Europos Vadovų Tarybai teikiamose ataskaitose, kurios yra pagrįstos valstybių narių pateikta informacija, pranešė apie keletą teigiamų pokyčių, susijusių su vietoje pradėtomis vykdyti priemonėmis, iš nacionalinio biudžeto teikiama parama ir paramą gavusių asmenų skaičiumi po to, kai buvo įsteigtos JVG.

79 Pirma įtrauka

Nors lėšų, naudojamų pagal pasidalijamąjį vaidmenį, atveju Komisija ne visada gali turėti išsamios informacijos apie visas remiamas priemones, Komisija teikia tiek bendro turinio konsultacijas ir rekomendacijas, tiek ir pagrįstas gauta informacija ir politikos vertinimu pagal Europos semestro ciklą.

79 Antra įtrauka

Vienas iš JVG posėdžių tikslų buvo konkrečiai kartu su valstybėmis narėmis patikrinti turimo ESF finansavimo skaičiavimus užtikrinant, kad būtų naudojama geriausia ir naujausia informacija.

80

Komisija mano, kad šalių kortelės turėjo būti bendro pobūdžio, nes jose apibendrinama Komisijos reguliariai vykdoma darbo rinkos pokyčių analizė (pvz., metinė užimtumo ir socialinių pokyčių Europoje ataskaita, metinė darbo rinkos ir atlyginimų pokyčių ataskaita, ES užimtumo ir socialinės padėties ketvirčio apžvalga).

81

Atsižvelgdamos į tai, kad jaunimo užimtumo padėties klausimas turi būti sprendžiamas nedelsiant, Komisija ir Europos Vadovų Taryba nusprendė pradėti ad hoc tikslinę iniciatyvą, kurią vykdant buvo galima greitai perskirstyti turimas ESF lėšas jaunimui skirtoms priemonėms.

Taip pat Komisija mano, kad JVG indėlis buvo svarbus: jos nutiesė kelią naujoms kovos su jaunimo nedarbu iniciatyvoms, įskaitant Jaunimo garantijų iniciatyvą, Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir pagerintą ESF 2014–2020 m. programavimą, kuriame daugiau dėmesio skiriama jaunimui.

1 rekomendacija

Komisija pritaria šiai rekomendacijai.

Vykdydama veiksmus, Komisija visada atsižvelgia į politines, teisines ir administracines aplinkybes. Komisija žinojo, kad ypač JVG iniciatyvos atveju ji susidurs su keliais suvaržymais. Tačiau tai nebuvo priežastis nesiimti jokių veiksmų: žinodama, kad jaunimo nedarbo lygis yra nepriimtinas, Komisija buvo pasiryžusi imtis visų įmanomų veiksmų padėčiai pagerinti.

Paprastai Komisija, imdamasi tokių veiksmų, sistemingai atsižvelgia į patirtį, įgytą naudojant Europos struktūrinių ir investicinių fondų, visų pirma Europos socialinio fondo, lėšas, taip pat į patirtį, įgytą dalyvaujant Europos semestro procese.

82

Komisija sutinka, kad pateikti nekintantį bendrą skaičių yra sudėtinga, nes ji turi prieigą tik prie oficialių VP pakeitimų sprendimų, o VP arba valstybėje narėje turimos sumos, kurios turėjo būti perskirstytos toje pačioje VP arba iš vienos VP į kitą, dinamiškai kito priklausomai nuo projektų sutarčių sudarymo lygio ir tempo, taip pat nuo bendros VP įgyvendinimo pažangos.

84

Komisija mano, kad lėšos, kurios buvo perprogramuotos siekiant padidinti finansinę paramą sėkmingai veikiančioms jaunimo programoms, reikšmingai pagerino jaunimui teikiamą ES paramą. Taip sustiprinti veiksmai buvo visais atvejais atrinkti, įgyvendinti ir stebimi laikantis taisyklių, todėl buvo laikoma, kad jie duos teigiamų rezultatų, net tais atvejais, kai atlikti visapusišką vertinimą būdavo per anksti.

Kalbant apie finansuojamų priemonių tinkamumą, iš ESF paprastai būdavo finansuojamos šios jaunimo užimtumo priemonės: mokymas, darbo patirties įsigijimas, subsidijos samdai, tolesnis mokymas ir lavinimas, skatinant valstybes nares remti šias priemones, kai jos duoda gerų rezultatų.

Taip pat Komisija daro nuorodą į savo atsakymus į 60, 72 ir 76 dalių pastabas.

2 rekomendacija a)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir mano, kad dabartinėje teisinėje sistemoje būtini reikalavimai yra nustatyti.

2014–2020 m. ESI fondų teisinėje sistemoje jau yra nustatyta daug efektyvesnį lėšų panaudojimą užtikrinančių sąlygų. Tai turi būti pasiekta, inter alia, pasinaudojant veiksmingumo sistema ir rezervu, ex ante sąlygomis, taip pat bendraisiais išdirbių ir rezultatų rodikliais. ESI fondų naudojimas ir programavimas yra taip pat glaudžiai susieti su Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija ir konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis.

Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) 30 straipsnyje reikalaujama, kad veiksmų programų (VP) pakeitimai būtų pateikiami kartu su valstybės narės tikėtino poveikio siekiant „ES 2020“ tikslų, taip pat VP konkrečių tikslų, pagrindimu.

Be to, BNR 23 straipsnyje suteikiama teisė Komisijai savo iniciatyva paprašyti valstybės narės, kad šioji pasiūlytų padaryti savo veiksmų programų pakeitimus, jei tai būtina siekiant užtikrinti Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą pagal Europos semestrą, ir taip užtikrinti, kad ESI fondai remtų atitinkamus augimo ir darbo vietų kūrimo prioritetus nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu.

Komisija pažymi, kad ji yra atsakinga ir už biudžetinių ir (arba) įsisavinimo klausimų priežiūrą.

2 rekomendacija b)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir taip pat mano, kad dabartinėje teisinėje sistemoje būtini reikalavimai yra nustatyti.

BNR 30 straipsnyje aiškiai nurodoma, kad Komisijai įvertinus valstybės narės pagrindimą ir paprašius pateikti papildomą informaciją, valstybė narė pateikia jai visą būtiną papildomą informaciją. Be to, jei VP pakeitimai yra susiję su veiklos lėšų rezervu, yra taikomos specialios papildomos taisyklės.

2 rekomendacija c)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir taip pat mano, kad dabartinėje teisinėje sistemoje būtini reikalavimai yra nustatyti.

BNR numatyta teikti ataskaitas teikiant 50 straipsnyje nurodytas metines įgyvendinimo ataskaitas dėl visų susijusių veiklos rezultatų aspektų. Reikalaujama, kad valstybės narės taip pat teiktų ataskaitas pagal atitinkamame Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 215/2014 nustatytas intervencijos kategorijas.

2 rekomendacija d)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir laikosi požiūrio, kad ši praktika jau yra taikoma, atsižvelgiant taip pat į konkrečią jai suteiktą teisę dalyvauti stebėjimo komitete.

Bendras Komisijos atsakymas į 85 ir 86 dalių pastabas

Pagal pasidalijamąjį valdymą valstybės narės yra atsakingos už stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemų įdiegimą ir už jų patikimumo užtikrinimą.

Komisija tikrina valstybių narių pateiktų duomenų patikimumą atlikdama auditą.

BNR numatyta, kad 2014–2020 m. laikotarpiu ESF ir (arba) JUI vadovaujančiosios institucijos rinktų, saugotų ir registruotų patikimus rodiklių duomenis kompiuterizuotoje sistemoje, atsižvelgdamos į Komisijos atliekamą auditą (125 straipsnio 2 dalies a, d ir e punktai).

3 rekomendacija

Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Iš tikrųjų pagal pasidalijamąjį valdymą Komisija, be kita ko, tikrina sistemų patikimumą siekiant registruoti ir saugoti valstybių narių pateiktus apskaitos įrašus ir įgyvendinimo duomenis. Tai paprastai yra Komisijos ir nacionalinių audito valdžios institucijų atliekamo sistemos audito dalis.

BNR numatyta, kad 2014–2020 m. laikotarpiu ESF ir (arba) JUI vadovaujančiosios institucijos rinktų, saugotų ir registruotų patikimus rodiklių duomenis kompiuterizuotoje sistemoje, atsižvelgdamos į Komisijos atliekamą auditą (125 straipsnio 2 dalies a, d ir e punktai).

QJ-AB-15-021-LT-E    ISSN 1977-5725

2012 m. buvo įsteigtos jaunimo veiksmų grupės, sudarytos iš kompetentingų nacionalinių institucijų ir Komisijos ekspertų, aštuonioms valstybėms narėms, kuriose jaunimo nedarbo lygiai ypač aukšti. Šių veiksmų grupių tikslas buvo padėti šioms valstybėms narėms racionaliausiu būdu panaudoti ES struktūrinį finansavimą, perorientuojant nepaskirtas 2007–2013 m. programavimo laikotarpio lėšas (įskaitant maždaug 10 milijardų Europos socialinio fondo lėšų) į projektus, kuriais buvo remiamos jaunimo įsidarbinimo galimybės ir palengvinama mažų įmonių prieiga prie finansavimo.
Šio audito metu Audito Rūmai įvertino su nepaskirstytu ESF finansavimu susijusio perorientavimo mastą ir atitinkamą jaunimo veiksmų grupių indėlį padedant nacionalinėms institucijoms perskirstyti lėšas tiems projektams, kurie „daugiausia pakeistų per trumpiausią laiką“.