EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis +352 4398-1

E-pasts: eca-info@eca.europa.eu

Internets: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads

Print | ISBN 978-92-872-3543-5 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/281101 | QJ-AB-15-021-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-3511-4 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/044469 | QJ-AB-15-021-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3544-2 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/39316 | QJ-AB-15-021-LV-E

© Eiropas Savienība, 2015. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

LV
2015

Nr. 17

Īpašais ziņojums

Komisijas atbalsts
rīcības grupām jauniešu
nodarbinātības
veicināšanai: ESF
finansējums pārvirzīts,
bet nepietiekama
koncentrēšanās uz
rezultātiem

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revīzijas darba grupa

ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Henri Grethen vadītā II apakšpalāta, kura revidē struktūrpolitikas, transporta un enerģētikas izdevumu jomas. Revīziju vadīja ERP locekle Iliana Ivanova, un tajā piedalījās šādi darbinieki: locekles biroja vadītājs Tony Murphy, biroja atašejs Mihail Stefanov un asistents Peter Borsos; nodaļas vadītājs Emmanuel Rauch; revidentu grupas vadītāja Valeria Rota; revidents Luis De La Fuente Layos, kā arī revidentes Zhivka Kalaydzhieva un Anna Fiteni.

No kreisās uz labo: Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T Murphy, L. De La Fuente Layos, P. Borsos.

Saturs

Glosārijs

Kopsavilkums

Ievads

Eiropas Savienības centieni risināt jauniešu bezdarba problēmu

Eiropas Savienības loma jauniešu nodarbinātības politikā

Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai

Eiropas Sociālais fonds: stāvoklis līdz līdzekļu pārvirzīšanai 2012./2013. gadā

Komisijas paziņotie rezultāti par iniciatīvu “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai”

Revīzijas tvērums un pieeja

Apsvērumi

Komisijas padomdevējas lomas efektivitātes novērtējums

Pieejamā ESF darbības rezultātu un finanšu informācija ierobežoja Komisijas kā nodarbinātības veicināšanas rīcības grupu padomdevējas lomas efektivitāti

Komisijas sagatavošanas pasākumu rezultātā valstīm tika izstrādātas vispārīgas datu lapas

Iniciatīvas “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai” iznākums

Jauniešu nodarbinātības veicināšanas rīcības grupu sanāksmes sniedza priekšlikumus ESF jaunu mērķu noteikšanai un līdzekļu pārdalei kopumā

Jauniešu nodarbinātības veicināšanas rīcības grupas panāca ESF finansējuma pārplānošanu un/vai pārdali, bet grūti norādīt kopsummu

Komisijas novērtējums par dalībvalstu ierosinātajiem ESF darbības programmas grozījumiem galvenokārt koncentrējās uz budžeta aspektiem

Jauniešu nodarbinātības veicināšanas rīcības plānu detalizācijas pakāpe atšķiras, un atsauces uz rīcības grupām jauniešu nodarbinātības veicināšanai valstu reformu programmās ir ierobežotas

Komisijas veiktā iniciatīvas “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai” uzraudzība un ziņošana par rezultātiem

Komisijas pārbaudes par to, kādi ir iniciatīvas “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai” rezultāti, balstījās uz esošajām ESF uzraudzības procedūrām

Nepilnības Komisijas ziņošanā par iniciatīvas “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai” rezultātiem

Secinājumi un ieteikumi

Komisijas atbilde

Glosārijs

Dalītā pārvaldība: ES budžeta īstenošanas metode, saskaņā ar kuru Komisija deleģē īstenošanas pienākumus dalībvalstīm, vienlaikus saglabājot galīgo atbildību¹.

Darbības programma (DP): tajā izklāstītas dalībvalsts prioritātes un konkrēti mērķi, kā arī tas, kā finansējums (ES un valsts publiskais un privātais līdzfinansējums) tiks izlietots attiecīgajā periodā (parasti septiņos gados) projektu finansēšanai. Šie projekti palīdz sasniegt noteiktu skaitu mērķu, kas konkretizēti darbības programmas prioritāro virzienu līmenī. DP sagatavo dalībvalsts, un Komisijai tā jāapstiprina, pirms var veikt maksājumus no ES budžeta. Attiecīgajā periodā darbības programmās drīkst veikt izmaiņas tikai tad, ja abas puses piekrīt.

Eiropas Nodarbinātības stratēģija: to ieviesa 1992. gadā ar Līgumu par Eiropas Savienību, un kopš tā laika tā ir ES nodarbinātības politikas stūrakmens. Tās galvenais mērķis ir izveidot vairāk un labākas darba vietas visā Eiropas Savienībā. Tagad tā veido daļu no stratēģijas “Eiropa 2020” un tiek īstenota Eiropas pusgadā.

Eiropas pusgads: ES ekonomikas politikas jomas norādījumu un uzraudzības gada cikla pirmais posms. Katrā Eiropas pusgadā Eiropas Komisija analizē visu dalībvalstu fiskālo un strukturālo reformu politiku, sniedz ieteikumus un uzrauga to izpildi. Gadskārtējā cikla otrajā posmā, ko dēvē par valstu pusgadu, dalībvalstis īsteno tādu politiku, par kuru panākta vienošanās.

Eiropas Sociālais fonds: tā mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, uzlabojot nodarbinātību un darba iespējas (galvenokārt ar mācību pasākumiem), sekmējot augstu nodarbinātības līmeni un radot vairāk un labākas darba vietas.

Garantija jauniešiem: ar Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi pieņemtajai garantijai jauniešiem ir jānodrošina, ka visi jaunieši, kas jaunāki par 25 gadiem, četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības beigšanas saņem kvalitatīvu darba, turpmākas izglītības, mācekļa prakses vai stažēšanās piedāvājumu. Garantija jauniešiem ir izšķiroši svarīga strukturāla reforma, kas iestādēm liek labāk kopā strādāt, lai sniegtu konkrētus rezultātus jauniešiem.

Intervence: jebkāda veida rīcība vai darbība (politika, programma, pasākums vai projekts), ko veic publiskā sektora iestādes vai citas organizācijas. Intervencei izmanto dotācijas, aizdevumus, subsidētās aizdevumu procentu likmes, garantijas, līdzdalību kapitālā un riska kapitāla shēmas vai citus finansēšanas veidus.

Plānošanas periods: daudzgadu shēma, kurā plāno un īsteno struktūrfondu un Kohēzijas fonda izdevumus.

Prioritārais virziens: viena no darbības programmas stratēģijas prioritātēm, kura ietver saistītu darbību grupu ar konkrēti izmērāmiem mērķiem.

Rādītājs: izmērāma vērtība, kas sniedz lietderīgu informāciju par to, cik lielā mērā ir sasniegts izvirzītais mērķis.

Stratēģija “Eiropa 2020”: Eiropas Savienības desmit gadu stratēģija darba vietu radīšanai un izaugsmei. To sāka īstenot 2012. gadā, lai radītu apstākļus gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei.

Vadošā iestāde: valsts, reģionāla vai vietēja valsts iestāde (vai cita publiska vai privāta struktūra), ko dalībvalsts norīkojusi darbības programmas vadīšanai. Tās pienākumos ietilpst atlasīt finansējamos projektus, uzraudzīt projektu īstenošanu un ziņot Komisijai par finanšu aspektiem un sasniegtajiem rezultātiem.

Valsts reformu programma: ikgadējs dokuments, kuru sagatavo un iesniedz katra dalībvalsts un kurā atspoguļota attiecīgās valsts politika un pasākumi ilgtspējīgai izaugsmei, darba vietu radīšanai un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai. Valsts reformu programma tiek iesniegta līdz ar stabilitātes/konverģences programmu, kurā izklāstīti valsts budžeta plāni turpmākajiem trim vai četriem gadiem.

1Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), 59. pants.

Kopsavilkums

I

Jauniešu bezdarbs nav jauna parādība, jo lielākā daļa dalībvalstu jau daudzus gadus saskaras ar strukturālām problēmām, integrējot jaunus cilvēkus darba tirgū, un jauniešu bezdarba īpatsvars kopumā ir augstāks nekā citās vecuma grupās. Finanšu un parādu krīze padziļināja šo ieilgušo ES jauniešu (15–24 gadi) augstā bezdarba īpatsvara problēmu. Bezdarbs palielinājās no vairāk nekā 15 % 2008. gadā līdz vēl nebijušam līmenim, 2013. gadā pārsniedzot 23 %, un 2014. gadā tas samazinājās līdz nedaudz vairāk par 22 %.

II

Komisija 2011. gada decembrī iepazīstināja ar Jaunatnes iespēju iniciatīvu, kurā bija izklāstīti pasākumi jauniešu bezdarba mazināšanai. Tā balstās uz pamatiniciatīvu “Jaunatne kustībā” un uz pieredzi, kas gūta darbībās, kuras finansē no Eiropas Sociālā fonda (ESF). Eiropadomes 2012. gada 30. janvāra neformālajā sanāksmē Komisija saistībā ar tās “Jaunatnes iespēju iniciatīvu” ierosināja dalībvalstīm izstrādāt un īstenot visaptverošas iniciatīvas jauniešu nodarbinātības, izglītības un prasmju jomā, kā arī iestrādāt jauniešu nodarbinātības plānus savās valsts reformu programmās.

III

Tā ierosināja arī izveidot rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai (YAT), kurās iesaistītos valstu un Komisijas eksperti. To uzdevums bija palīdzēt astoņām dalībvalstīm, kurās ir visaugstākais jauniešu bezdarba līmenis², pēc iespējas labāk izlietot ES struktūrfondu finansējumu, nepiešķirtos līdzekļus no 2007.–2013. gada plānošanas perioda iedalot projektiem, kas atbalstīja darba iespējas jauniem cilvēkiem un mazajiem uzņēmumiem atviegloja piekļuvi finansēm.

IV

Palāta vērtēja, vai ESF finansējuma pārvirzīšanā (pārplānošanā un pārdalīšanā) tika izmantoti 2012. gadā izstrādātie Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai priekšlikumi par to, kā ātrāk un efektīvāk ar ESF finansējumu palīdzēt jaunajiem bezdarbniekiem. YAT iniciatīva aptvēra gandrīz 10 miljardus EUR no ESF finansējuma, kas joprojām bija pieejams pārplānošanai attiecīgajās astoņās dalībvalstīs.

V

Palāta secināja, ka rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai, kas bija izveidotas astoņās dalībvalstīs, bija sagatavojušas nepilnīgus konkrētos priekšlikumus par to, kā attiecībā uz jaunajiem bezdarbniekiem gūt ātrākus un efektīvākus rezultātus. Komisijas kā dalībvalstu padomdevējas lomas efektivitāte attiecībā uz YAT aprobežojās ar tās informācijas līmeni un kvalitāti, kas Komisijai bija pieejama par to, kā eksistējošie ESF vai valsts pasākumi, kuri adresēti jauniem bezdarbniekiem, darbojās uz vietas. Kaut arī pēc YAT izveides notika ESF līdzekļu pārplānošana un pārdale (saskaņā ar Komisijas sniegtajiem datiem – līdz 2013. gada jūnijam kopsummā par aptuveni 1,9 miljardiem EUR), Komisijas novērtējums par darbības programmu grozījumiem galvenokārt koncentrējās uz budžeta aspektiem, nevis uz ES fondu labāko izlietojumu. Visbeidzot, Komisijas līdz 2014. gadam īstenotajā YAT iniciatīvas uzraudzībā un ziņošanā par tās rezultātiem bija nepilnības.

VI

Palāta ir sagatavojusi Komisijai turpmāk minētos ieteikumus.

-Turpmākajās šāda veida iniciatīvās pienācīgi jāņem vērā iespējas un šķēršļi atbilstoši politiskajam un juridiskajam kontekstam, Komisijas īpašās zināšanas un pieredze šajā jomā (balstoties uz ES un valsts finansētu pasākumu īstenošanu) un vajadzīgo administratīvo un finanšu resursu pieejamība ES un dalībvalstu līmenī.

-2014.–2020. gada plānošanas periodam:

a)jānodrošina, lai turpmāk, kad no dalībvalstīm tiks saņemti pārplānošanas lūgumi, to pamatā būtu iecere sasniegt labākus rezultātus, nevis galvenokārt atrisināt ES līdzekļu apguves problēmas;

b)jāapstiprina dalībvalstu pieprasījumi grozīt darbības programmas tikai tad, ja ir pamats domāt, ka ar ierosinātajiem budžeta pārvietojumiem tiks sasniegti papildu rezultāti;

c)jāprasa, lai dalībvalstis savos gada īstenošanas ziņojumos pietiekami detalizēti ziņotu gan par ārkārtas pārvedumiem darbības programmu ietvaros, gan par izmaiņām prioritātēs, un iepazīstinātu ar sasniegtajiem rezultātiem;

d)aktīvi jāpiedalās darbības programmu uzraudzības komitejās un jāmudina dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, ja no gada īstenošanas ziņojumiem ir skaidrs, ka mērķi netiks sasniegti.

-Jānodrošina, lai regulāri tiktu veikts obligāts skaits ticamības un uzticamības pārbaužu tad, kad Komisija savos paziņojumos izmanto dalībvalstu sniegtos datus.

2Īrija, Grieķija, Spānija, Itālija, Latvija, Lietuva, Portugāle un Slovākija.

Ievads

Eiropas Savienības centieni risināt jauniešu bezdarba problēmu

01

Jauniešu bezdarbs nav jauna parādība, jo lielākā daļa dalībvalstu jau daudzus gadus saskaras ar strukturālām problēmām, integrējot jaunus cilvēkus darba tirgū, un jauniešu bezdarba īpatsvars kopumā ir augstāks nekā citās vecuma grupās (sk. 1. attēlu). Finanšu un parādu krīze padziļināja ES jauniešu (15–24 gadi) bezdarbu, tā īpatsvars strauji palielinājās no vairāk nekā 15 % 2008. gadā līdz 21 % 2010. gadā, tad atkal – līdz vairāk nekā 23 % 2012. un 2013. gadā, samazinoties 2014. gadā līdz nedaudz vairāk par 22 %.

02

Eiropas Nodarbinātības stratēģijas ietvaros Eiropas Komisija jau daudzus gadus ir atbalstījusi dalībvalstis, lai palīdzētu tām samazināt jauniešu bezdarba līmeni. Turklāt stratēģijas “Eiropa 2020” kontekstā pamatiniciatīvu “Jaunatne kustībā” sāka īstenot 2010. gada septembrī, un tajā izklāstītas politiskās prioritātes jauniešu bezdarba samazināšanai, īpašu uzmanību pievēršot vieglākai pārejai no mācībām uz darbu un samazinot darba tirgus segmentāciju.

1. attēls

Bezdarba īpatsvars vecuma grupās 2008.–2014. gadā ES 28 dalībvalstīs

Avots: Eurostat, “Total unemployment – Labour Force Survey series – Unemployment rates by sex, age and nationality (%)” [Kopējais bezdarbs – darbaspēka periodiskas aptaujas. Bezdarba īpatsvars – pēc dzimuma, vecuma un valstspiederības (%)]. Dati atjaunināti 28.9.2015.

03

Komisija 2011. gada 20. decembrī sāka “Jaunatnes iespēju iniciatīvu”³ (YOI), kurā aicināja gan Komisiju, gan dalībvalstis veikt tūlītējus pasākumus 2012. un 2013. gadā. ES mērķis bija atbalstīt dalībvalstis, kad tās cenšas uzlabot jaunu cilvēku nodarbinātību un izglītību, pārskatot savu politiku un darbības rezultātus saistībā ar Eiropas pusgada uzraudzības procesu un mobilizējot ES struktūrfondus, it īpaši Eiropas Sociālo fondu (ESF), jauniešu bezdarba līmeņa samazināšanas pasākumiem.

04

Pēc Komisijas priekšlikuma Padome 2013. gada aprīlī ieteica dalībvalstīm sniegt “garantiju jauniešiem”, lai tās varētu nodrošināt, ka visi, kas jaunāki par 25 gadiem, četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības beigšanas saņemtu kvalitatīvu darba, turpmākas izglītības, mācekļa prakses vai stažēšanās piedāvājumu⁴.

Eiropas Savienības loma jauniešu nodarbinātības politikā

05

Galvenā atbildība par jauniešu bezdarba mazināšanas politiku jāuzņemas dalībvalstīm, tostarp valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī. Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību dalībvalstīm un Savienībai jāizstrādā koordinēta stratēģija nodarbinātības jomā, īpaši atbalstot kvalificētu, mācītu un pielāgoties spējīgu darbaspēku, kā arī darba tirgus, kas spētu reaģēt uz pārmaiņām ekonomikā⁵.

06

ES uzdevums nodarbinātības politikā ir koordinēt dalībvalstu nodarbinātības politiku un arī atbalstīt un vajadzības gadījumā papildināt to rīcību. Turklāt, nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, jāņem vērā mērķis sasniegt augstu nodarbinātības līmeni⁶.

07

Saistībā ar Eiropas Nodarbinātības stratēģiju, ko pastiprināja pēc 2011. gada Eiropas ekonomiskās pārvaldības pusgada, Komisijas uzdevums ir arī piedāvāt katrai valstij īpaši izstrādātus ieteikumus Padomei, kuri cita starpā attiecas uz dalībvalstu nodarbinātības politiku⁷.

Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai

08

Eiropadomes 2012. gada 30. janvāra neformālajā sanāksmē Komisija saistībā ar tās “Jaunatnes iespēju iniciatīvu” ierosināja dalībvalstīm izstrādāt un īstenot visaptverošas iniciatīvas jauniešu nodarbinātības, izglītības un prasmju jomā, kā arī iestrādāt jauniešu nodarbinātības plānus savās valsts reformu programmās. Komisija izvirzīja arī ideju izveidot “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai (YAT)”, lai palīdzētu astoņām dalībvalstīm, kurās ir visaugstākais jauniešu bezdarba līmenis, mobilizēt ES finansējumu (tostarp ESF), kas vēl bija pieejams 2007.–2013. gada plānošanas periodā, lai atbalstītu darba iespējas jauniešiem un palīdzētu MVU piekļūt finansēm⁸ (sk. 1. izcēlumu).

1. izcēlums

Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai – pilnvaras un sastāvs

Šo rīcības grupu iniciatīvu sāka ar mērķi izmantot nepiešķirto ES finansējumu un specializētas zināšanas, lai sasniegtu ātrākus un efektīvākus rezultātus. Katrai rīcības grupai bija jāsadarbojas ar dalībvalsts partneriem un jāveic mērķtiecīgi pasākumi, lai novērstu jauniešu bezdarbu un palīdzētu MVU iegūt piekļuvi aizdevumiem un dotāciju finansējumam. Ekspertiem bija no jauna jāpārskata struktūrfondu izlietojums un jāizmanto Komisijas labās prakses zināšanas dažādās dalībvalstīs, lai palīdzētu valstu iestādēm pārdalīt līdzekļus projektiem, kuri “neilgā laikā panāktu vislielākās pārmaiņas”⁹.

YAT veidoja eksperti no kompetentajām dalībvalstu iestādēm un no Komisijas Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta, Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta un Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta. Viņu darbību koordinēja dalībvalstu premjerministru biroja un Komisijas Ģenerālsekretariāta pārstāvji Komisijas priekšsēdētāja vadībā.

09

YAT iniciatīva bija adresēta astoņām dalībvalstīm, kurās jauniešu bezdarba līmenis 2011. gada beigās bija aptuveni 30 % vai lielāks, proti, Īrijai, Grieķijai, Spānijai, Itālijai, Latvijai, Lietuvai, Portugālei un Slovākijai. Dalībvalstis atlasīja, pamatojoties uz jauniešu bezdarba līmeņi. Kaut arī Eiropadome Komisijai bija noteikusi vispirms strādāt ar tām dalībvalstīm, kurās jauniešu bezdarba īpatsvars ir visaugstākais, lai pārvirzītu pieejamos ES līdzekļus jaunu cilvēku atbalstam un palīdzētu tiem atrast darbu vai nodrošinātu mācības¹⁰, Komisija neizvērtēja pārplānošanai pieejamo ESF finansējumu, kad tā atlasīja minētās astoņas dalībvalstis (sk. 1. tabulu). Rīcības grupas tika izveidotas 2012. gada februārī, un no 2012. gada 14. līdz 28. februārim tās sasauca sanāksmes astoņās dalībvalstīs (sk. 2. attēlu).

2. attēls

Rīcības grupu jauniešu nodarbinātības veicināšanai sanāksmes 2012. gadā astoņās dalībvalstīs: sanāksmju datumi, jauniešu bezdarba īpatsvars un jauniešu bezdarbnieku skaits

Avots: Eurostat skaitliskie dati par jaunatnes nodarbinātību. Komisija: YAT sanāksmju datumi.

Eiropas Sociālais fonds: stāvoklis līdz līdzekļu pārvirzīšanai 2012./2013. gadā

10

ESF regula nosaka, ka ESF veicina Kopienas prioritāšu sasniegšanu attiecībā uz ekonomiskās un sociālās kohēzijas stiprināšanu, uzlabojot nodarbinātību un darba iespējas, veicinot augstāku nodarbinātības līmeni un vairāk un labāku darbavietu radīšanu¹¹.

11

ESF pārvalda dalīti, bet Komisijai ir galīgā atbildība par ES budžeta īstenošanu¹². Fondu īsteno ar valstu un reģionālo daudzgadu darbības programmām, ko sagatavo dalībvalstis un apstiprina Komisija. Katrā darbības programmā kopējie pieejamie līdzekļi ir sadalīti dažādiem programmas prioritārajiem virzieniem.

12

Plānošanas perioda gaitā pirms programmu slēgšanas, apstākļos, kas prasa novirzīties no programmai sākotnēji izvirzītajiem mērķiem, un saskaņā ar Regulu dalībvalstis vai Komisija pēc vienošanās ar dalībvalstīm var mainīt neizlietoto līdzekļu sadalījumu no vienas prioritātes citai. Šī līdzekļu pārvirzīšana notiek pārveduma veidā:

οstarp darbības programmām (piemēram, starp divām ESF darbības programmām vai starp ESF un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) / Kohēzijas fonda darbības programmām);

οstarp attiecīgās programmas prioritārajiem virzieniem vai

οstarp attiecīgā prioritārā virziena divām dažādām apakšsadaļām.

13

Pirmie divi gadījumi ir pārplānošana, un ir vajadzīgs Komisijas lēmums, lai grozītu darbības programmu. Trešajā gadījumā, ko šajā ziņojumā sauc par līdzekļu pārdali, pārvedumu var veikt, pamatojoties uz Komisijas lēmumu, vai arī to veic dalībvalsts attiecīgā prioritārā virziena elastības ietvaros. Pēdējā gadījumā būtu jālūdz, lai vadošā iestāde novērtē attiecīgi pārdalīto budžetu.

14

Turklāt Komisija pārrauga uzraudzības mehānismu un atbild arī par to, lai darbības programma sasniegtu plānotos tiešos rezultātus un koprezultātu. Praksē, pildot uzraudzības pienākumu, Komisija pārskata ikgadējos īstenošanas ziņojumus, ko sagatavojušas vadošās iestādes¹³, un rīko ikgadējās pārbaudes sanāksmes ar vadošajām iestādēm, lai izvērtētu šo darbības programmu īstenošanas gaitu nolūkā programmas uzlabot¹⁴. Komisija piedalās arī uzraudzības komiteju darbā kā padomdevēja¹⁵.

15

ESF budžets 2007.–2013. gada plānošanas periodam bija 76 miljardi EUR (vairāk nekā 10 miljardi EUR gadā), un tas tika sadalīts 117 darbības programmām tolaik 27 ES dalībvalstīs. Tomēr 2011. gada beigās dalībvalstīm joprojām bija 22 miljardi EUR ESF līdzekļu, par kuriem nebija uzņemtas konkrētas saistības. No šīs summas gandrīz 10 miljardi EUR nepiešķirto ESF līdzekļu bija pieejami rīcības grupām (YAT) astoņās dalībvalstīs, kurās bija visaugstākais jauniešu bezdarba īpatsvars (sk. 1. tabulu).

1. tabula

Nepiešķirtie ESF līdzekļi astoņām dalībvalstīm, kurās YAT iniciatīvas sākumā izveidoja rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai

Dalībvalsts
Summa
(miljoni EUR)
Daļa no kopējiem nepiešķirtajiem ESF līdzekļiem
(ES 27)

Itālija
3 674
16,5 %

Spānija
2 712
12,2 %

Portugāle
1 760
7,9 %

Grieķija
1 495
6,7 %

Lietuva
289
1,3 %

Slovākija
39
0,2 %

Īrija
2
0,0 %

Latvija¹
0
0,0 %

8 dalībvalstīs kopā
9 971
44,8 %

Citas dalībvalstis
12 300
55,2 %

Nepiešķirtie ESF līdzekļi kopā
22 271
100,0 %

1Latvijā nebija pieejami nepiešķirti ESF līdzekļi.

Avots: Komisijas aplēse 2011. gada beigās.

Komisijas paziņotie rezultāti par iniciatīvu “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai”

16

Atjauninātajā stāvokļa Ziņojumā Padomei par stāvokli Komisija 2013. gada martā uzsvēra, ka mērķtiecīgiem ES struktūrfondu ieguldījumiem var būt spēcīga ietekme uz izaugsmi un nodarbinātību. Rīcības grupu mērķis bija maksimāli palielināt ES struktūrfinansējuma ietekmi, novirzot vēl nepiešķirtos 2007.–2013. gada perioda līdzekļus projektiem, kuri tieši atbalsta jauniešus un MVU. 2012. finanšu gada sākumā tika lēsts, ka aptuveni 82 miljardi EUR no ES struktūrfondu līdzekļiem ir jāsadala 2007.–2013. gada budžeta periodā visā ES.

17

Šī summa ietver aptuveni 30 miljardus EUR astoņām dalībvalstīm, kurās bija izveidotas rīcības grupas. Saskaņā ar minēto dokumentu grupu darbs līdz 2013. gada sākumam bija sekmējis līdzekļu mobilizāciju katrā no astoņām dalībvalstīm, un tie kopā sasniedza 16 miljardus EUR. Komisija papildināja, ka šis finansējums varētu palīdzēt 780 000 jauniem cilvēkiem un 55 000 MVU, kā arī atbalstīt citus izaugsmi veicinošus pasākumus.

18

Komisijas šai tēmai veltītās jaunākās publikācijas (2014. gada martā) centrā bija ESF līdzekļu pārvirzīšana¹⁶. Saskaņā ar informāciju, kas sniegta šai dokumentā, pārplānotie un/vai īpašiem ar jaunatni saistītiem pasākumiem pārdalītie ESF resursi bija aptuveni 4,2 miljardi EUR¹⁷, no kuriem 1,8 miljardi EUR bija paredzēti projektiem, kas tajā laikā attiecīgajās dalībvalstīs jau notika. Bija iecerēts, ka no šā atbalsta labumu gūs aptuveni 1,2 miljoni jauniešu (sk. 51.–56. punktu).

3“Jaunatnes iespēju iniciatīva”, COM(2011) 933 galīgā redakcija, 20.12.2011.

4Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikums par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp.).

5LESD 145. pants (OV C 326, 26.10.2012., 112. lpp.).

6LESD 147. pants (OV C 326, 26.10.2012., 112. lpp.).

7LESD 148. pants (OV C 326, 26.10.2012., 112. lpp.).

8Eiropadomes locekļu 2012. gada 30. janvāra paziņojums; Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Ž. M. Barrozu prezentācija Eiropadomes neformālajā sanāksmē 2012. gada 30. janvārī “Izaugsme un nodarbinātība: turpmākie pasākumi”; COM MEMO 12/100, 14.2.2012.

9Komisija, Memo/12/100, 14.2.2012.

10Eiropadome, “Eiropadomes locekļu paziņojums”; 2012. gada 30. janvāris.

11Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1784/1999 atcelšanu (OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.), 2. pants.

12Sk. LES 17. panta 1. punktu, LESD 317. pantu, Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 53. panta 1. punktu.

13Padomes 2006. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999, 67. pants. (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp).

14Padomes Regula (EK) Nr. 1083/2006, 68. pants.

15Padomes Regula (EK) Nr. 1083/2006, 64. pants.

16Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts, “Youth Employment Initiative and the European Social Fund, European Social Fund thematic paper” [Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un Eiropas Sociālais fonds, Eiropas Sociālā fonda tematiskais dokuments], 2014. gada marts.

17Komisijas paziņotie ESF resursi Itālijai ietvēra valsts līdzekļu pārdali pasākumiem jauniešu bezdarba apkarošanai; tas bija iespējams, samazinot valsts līdzfinansējuma likmi ESF un ERAF darbības programmām. Tādējādi atbrīvotos finanšu resursus, kas bija vairāk nekā 1,5 miljardi EUR, ieguldīja valsts finansēta Kohēzijas rīcības plāna vairākās iniciatīvās, no kurām dažās labuma guvēji bija gados jauni bezdarbnieki.

Revīzijas tvērums un pieeja

19

Šajā revīzijā Palāta vērtēja, vai ESF finansējuma pārvirzīšanai tika izmantoti rīcības grupu jauniešu nodarbinātības veicināšanai 2012. gadā izstrādātie priekšlikumi par to, kā ātrāk un efektīvāk ar ESF izdevumiem palīdzēt jaunajiem bezdarbniekiem. Revīzijas tvērumā ietilpa ar ESF saistītas darbības YAT iniciatīvas ietvaros, bet neietilpa no citiem avotiem (īpaši no ERAF) finansētās darbības. Palāta pārbaudīja, vai

οKomisija, izmantojot zināšanas un informāciju, kas tai bija pieejama par eksistējošajām ESF jaunatnes nodarbinātības iniciatīvām un pasākumiem un/vai savas zināšanas par labu praksi citās dalībvalstīs, bija efektīvi pildījusi padomdevējas pienākumus, kas bija paredzēti šajā iniciatīvā;

οYAT iniciatīvas rezultātā dalībvalstīs bija sagatavoti priekšlikumi nozīmīgai un mērķtiecīgai to līdzekļu pārplānošanai, kas bija pieejami 2007.–2013. gada ESF darbības programmu ietvaros (vai līdzekļu pārdalei starp darbības programmu prioritārajiem virzieniem) un vai Komisija priekšlikumus bija novērtējusi saskaņā ar YAT iniciatīvas mērķiem;

οKomisija bija izveidojusi pienācīgas procedūras ziņošanai par to, kā tiek īstenota YAT iniciatīva.

20

Palātas veiktā revīzija attiecās uz 2012.–2014. gada periodu, un tās uzmanības centrā bija Komisijas ieguldījums YAT iniciatīvas īstenošanā. Revīzijas laikā Palāta

οizskatīja informāciju, kas 2012. gadā Komisijai bija par ESF pasākumiem, kuri adresēti jauniešiem bezdarbniekiem, un par to, kas ar šiem pasākumiem attiecīgi bija panākts;

οizskatīja 60 ESF darbības programmu pārplānošanu, kas notika 12 mēnešos pēc YAT sanāksmēm astoņās dalībvalstīs, uz kurām attiecās YAT iniciatīva, un detalizēti pārbaudīja astoņu darbības programmu izlases¹⁸ grozījumus un attiecīgo Komisijas vērtējumu;

οanalizēja, kā Komisija līdz 2014. gada beigām uzraudzīja YAT un ziņoja par rezultātiem.

21

Pierādījumus ieguva dokumentārās pārbaudēs, iztaujājot Komisijas darbiniekus, un nosūtot aptaujas anketu Komisijas dienestiem, kas bija iesaistīti YAT iniciatīvas īstenošanā attiecībā uz ESF finansējumu.

22

Pirmo ziņojumu par jauniešu bezdarba jautājumiem – ziņojumu par ES garantiju jauniešiem¹⁹ Palāta publicēja 2015. gada martā.

18Īrija: DP “Ieguldījumi cilvēkkapitālā”; Grieķija: DP “Izglītība un mūžizglītība” un DP “Cilvēkresursu attīstība”; Spānija: DP “Navarras reģions”; Itālija: DP “Sicīlijas reģions”; Lietuva: DP “Cilvēkresursu attīstība”; Portugāle: DP “Cilvēkresursu potenciāls”; Slovākija: DP “Nodarbinātība un sociālā iekļaušana” (sk. 1. tabulu).

19ERP īpašais ziņojums Nr. 3/2015 “ES garantija jauniešiem: sperti pirmie soļi, bet gaidāmi īstenošanas riski” (http://eca.europa.eu).

Apsvērumi

Komisijas padomdevējas lomas efektivitātes novērtējums

23

YAT iniciatīvu sāka ar cerību, ka Komisija, pildot padomdevējas pienākumus, palīdzēs reģionālajām/valsts iestādēm astoņās dalībvalstīs pārdalīt ESF finansējumu projektiem, kuri īsākā laikā varētu panākt lielākās pārmaiņas (sk. 1. izcēlumu). Konkrēti, Komisijas ekspertiem bija jāstrādā ar valstu iestādēm un valstu sociālajiem partneriem pie mērķpasākumiem jauniešu bezdarba apkarošanai.

24

Tāpēc Palāta pārbaudīja:

οdarbības rezultātus un finanšu informāciju, kas Komisijai bija par ESF pasākumiem, kuri adresēti jauniešiem bezdarbniekiem, un

οsagatavošanas darbu, kuru Komisija veica pirms YAT sanāksmēm.

Pieejamā ESF darbības rezultātu un finanšu informācija ierobežoja Komisijas kā nodarbinātības veicināšanas rīcības grupu padomdevējas lomas efektivitāti

Informācija par darbības rezultātiem

25

Ar darbības rezultātiem saistītā informācija, kas Komisijai bija pieejama par dalībvalstu īstenotajiem ESF nodarbinātības pasākumiem, tika iegūta regulāras uzraudzības un vērtēšanas pasākumos valstu līmenī. Obligātās prasības dalībvalstīm par ziņošanu Komisijai bija izklāstītas regulās²⁰. Ziņošana galvenokārt notika darbības programmas ietvaros prioritārā virziena līmenī. Turklāt Komisija prasīja, lai dalībvalstis brīvprātīgi sniegtu ad hoc informāciju.

26

Uzraudzīt konkrēta pasākuma vai projekta darbības rezultātus bija dalībvalsts vadošās iestādes pienākums. Komisija katrai atsevišķai dalībvalstij pastāvīgi apkopoja un pārskatīja šos uzraudzības un novērtēšanas datus. 2007.–2013. gada plānošanas periodā dalībvalstīm bija liela rīcības brīvība, kā Komisijai paziņot apkopotos darbības rezultātus. Regulās bija noteikts tikai viens obligātais rādītāja veids, kas bija tiešie skaitliskie dati par dalībniekiem²¹. Attiecībā uz jauniešiem dalībvalstīm, piemēram, bija tikai jāuzrauga un katru gadu jāziņo par dalībnieku skaitu ESF pasākumos, kuri adresēti 15–24 gadus veciem jauniešiem. Regulās nebija noteikti rezultātu rādītāji.

27

Arī ESF novērtēšanas tīkla ekspertu 2014. gada ziņojumā par galvenajiem ESF sasniegumiem 2007.–2013. gadā arī bija minēts, ka, pamatojoties uz esošo kārtību, tie nespēj iegūt jēgpilnus datus par ESF intervences pasākumu rezultātiem dalībvalstīs²².

28

Turklāt bija nepilnības attiecībā uz tās ESF darbības rezultātu informācijas kvalitāti un ticamību, kuru dalībvalstis parasti paziņoja Komisijai, kā Palāta ir norādījusi iepriekšējos ziņojumos²³. Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta 2013. gada decembra ziņojumā par Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta darbības rezultātu mērīšanas sistēmām arī norādīts uz līdzīgām problēmām.

29

Pamatojoties uz dalībvalstu paziņoto uzraudzības informāciju, Komisija parasti nezināja, kuras darbības pagātnē ir izrādījušās efektīvas, lai sasniegtu konkrēto mērķi – jauniešu iesaistīšanu darba dzīvē. Tāpēc Komisija nespēja viegli apzināt gūto pieredzi vai labu praksi (t. i., kurus no ESF pasākumiem, kas jau iepriekš izrādījušies efektīvi, varēja ātri sākt īstenot ar pārplānošanu vai bez tās un kuri no esošajiem pasākumiem jākoriģē, jo tie nebija efektīvi vai arī nebija prioritāri).

Papildu ad hoc aptauja

30

Komisija kopā ar dalībvalstīm 2010. gadā veica pārbaudi par jauniešiem adresētajiem ESF intervences pasākumiem nolūkā palielināt informētību un ESF potenciālu jauniešu atbalstam²⁴. Šā darba mērķis bija apzināt labu praksi saistībā ar efektīvu ES naudas izlietojumu, lai palielinātu jaunatnes nodarbinātības iespējas un rosinātu piemērot šo praksi daudz plašāk dalībvalstu programmās (sk. 25. punktu).

31

Šim nolūkam Komisija aptaujāja ESF vadošās iestādes visās dalībvalstīs. Pamatojoties uz saņemtajām atbildēm, Komisija sagatavoja ziņojumu, kuru tā aprakstīja kā “pirmo soli, lai apzinātu dažus pasākumus un pieejas, kas izstrādātas saistībā ar ESF un kas sniedz efektīvu atbalstu jauniešiem, palīdzot tiem iegūt attiecīgu izglītību un mācības un atrast darbu un ieņemt aktīvu pozīciju sabiedrībā”²⁵.

32

Tas ir informatīvs ziņojums, kurā iekļauti daudzi dalībvalstīs īstenoto pasākumu piemēri. Tomēr tajā nav analizēts, kuri no ESF pasākumiem būtu uzskatāmi par labu praksi. Konkrēti, nekas nav teikts par intervences pasākumu lietderību un efektivitāti saistībā ar reāli izmērāmiem rezultātiem, kas panākti jauniešu labā.

33

Ziņojumam ir pievienoti arī pielikumi, kuros ir pārskats par finanšu piešķīrumu un dažādu darbības programmu īstenošanu, kā arī norādīts dalībnieku skaits. Tā ir dalībvalstu brīvprātīgi sniegtā informācija. Komisijas atruna, ka “šie dati nav ne visaptveroši, ne pilnībā salīdzināmi”, liecina, cik nepilnīgi bija šāda veida dati, kas Komisijai bija pieejami par ESF īstenošanu (sk. 25.–29. punktu).

Finanšu informācija

34

Konkrēti YAT iniciatīvas īstenošanai Komisijas rīcībā vajadzēja būt pietiekami detalizētam pārskatam par summām, kuras potenciāli pieejamas pārplānošanai/pārdalei, lai atbalstītu darba iespējas jauniešiem. Tāpēc Palāta novērtēja, kādā mērā šāda informācija bija pieejama, lai atvieglotu Komisijai YAT sanāksmju sagatavošanu. Šāda informācija Komisijai gatavā veidā nebija pieejama, un tādējādi tai vajadzēja izveidot ar attiecīgajām dalībvalstīm saskaņotas aplēses.

35

Attiecībā uz finanšu informāciju viens no apgrūtinājumiem bija tas, ka ESF finanšu uzraudzības sistēma 2007.–2013. gada plānošanas periodā neļāva finansējumu tieši saistīt ar konkrētām mērķgrupām (piemēram, jauniešiem bezdarbniekiem). Izdevumu kategorijas, kas paredzētas tiesiskajā regulējumā, ir izstrādātas atbilstoši intervences veidam, piemēram, “aktīvu un preventīvu pasākumu ieviešana darba tirgū”, bet nav klasifikācijas atbilstoši mērķgrupai, piemēram, “jauniešiem” vai “gados vecākiem darba ņēmējiem”²⁶.

36

Informāciju par ESF finansējumu, kas potenciāli ir pieejams pārplānošanai/pārdalei, valsts līmenī uzrauga vadošās iestādes. Komisija ESF Tehniskajā darba grupā ar dalībvalstīm tomēr vienojās, ka tās brīvprātīgi ziņos par finanšu izpildi katrā darbības programmā reizi ceturksnī. Palātas veiktā revīzija parādīja, ka šie ceturkšņa finanšu ziņojumi nebija saskaņoti: konkrēti, dalībvalstis ziņoja, pamatojoties uz to, kā tās definē jēdzienus “nepiešķirts” vai “saistības nav uzņemtas”. Tiešām šo definīciju pamatā ir dalībvalstu dažādās grāmatvedības prakses. Rezultātā Komisijas rīcībā ne vienmēr nonāca pati precīzākā informācija par finanšu īstenošanu.

37

Attiecībā uz Slovākiju Palāta konstatēja ievērojamas neatbilstības starp Komisijas publicētajām apkopotajām aplēsēm par neizlietotajiem līdzekļiem un datiem, kurus izmantoja saistībā ar YAT iniciatīvu (sk. 2. izcēlumu).

Komisijas sagatavošanas pasākumu rezultātā valstīm tika izstrādātas vispārīgas datu lapas

38

Komisija 2012. gada februārī paziņoja, ka tās eksperti ir gatavi doties uz valstīm un nodarboties ar katras valsts konkrēto situāciju un vajadzībām²⁷. Palāta vērtēja, vai Komisija, pamatojoties uz tās īstenoto dalībvalstu nodarbinātības politikas pārraudzību, pirms YAT sanāksmēm ar valsts iestādēm bija

οanalizējusi vajadzības/problēmas, kas konkrētām jauniešu grupām rodas, pirms tās iekļūst darba tirgū;

οizskatījusi darba devēju prasības attiecībā uz esošajām prasmēm un prasmēm nākotnē²⁸;

οapzinājusi, kā ESF intervence varētu sekmēt dažu šo vajadzību apmierināšanu; un

οanalizējusi potenciālās programmu īstenošanas izmaiņas (piemēram, attiecināmības un atlases kritēriju koriģēšanu), lai uzlabotu ESF pasākumu efektivitāti.

39

Lai efektīvi sagatavotos YAT sanāksmēm, Komisijas Ģenerālsekretariāts izstrādāja veidni (ko sauc par “valsts datu lapu”), ko aizpildīšanai izplatīja visiem ģenerāldirektorātiem, kuri varētu būt iesaistīti darbā ar Rīcības grupām jauniešu nodarbinātības veicināšanai (sk. 1. izcēlumu). Šajā kontekstā Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātam bija uzticēts izanalizēt galvenos cēloņus augstajam jauniešu bezdarba līmenim katrā no astoņām dalībvalstīm un noteikt tās jauniešu grupas, kuras bezdarbs skar īpaši. Ģenerāldirektorātam bija lūgts arī pārbaudīt vajadzību pārdalīt pieejamo ES finansējumu jauniešiem saistībā ar ESF darbības programmas īstenošanu, lai apzinātu, kādi īstermiņa pasākumi varētu palīdzēt, un izskatīt ātras īstenošanas iespējas. Ģenerālsekretariāts apkopoja aizpildītās valstu datu lapas un pirms sanāksmes nosūtīja dalībvalstīm.

2. izcēlums

Neatbilstību piemērs informācijā, kas sniegta par pieejamajiem līdzekļiem

2011. gada novembrī Komisija aplēsa, ka Slovākijai ir pieejami 39 miljoni EUR no ESF līdzekļiem, bet pēc minētās dalībvalsts apmeklējuma 2012. gada februārī Komisija secināja, ka no ESF līdzekļiem Slovākijai ir pieejami 422 miljoni EUR. Kaut arī augstāka aplēse ir ticama ziņošanas sistēmai raksturīgās laika nobīdes dēļ, to nevar sacīt par mazāko skaitli.

40

Palātas veiktā valstu datu lapu analīze parādīja, ka tās sniedza vispārīgu priekšstatu par augstā bezdarba līmeņa cēloņiem dalībvalstī (piemēram, darba nestabilitāte darba tirgus segmentācijas dēļ, priekšlaicīga mācību pārtraukšana, ilgstošs jauniešu bezdarbs, neatbilstošas prasmes, darba vietu trūkums augstā bezdarba īpatsvara dēļ, ekonomikas krīze utt.). Šajās valstu datu lapās Komisija zināmā mērā identificēja tās jauniešu grupas, kuras bezdarbs skar īpaši, pēc vecuma un daļēji pēc izglītības (piemēram, “nepietiekamas prasmes / zemāka kvalifikācija”). Neraugoties uz to, ka Eurostat standarta mērījums jauniešu bezdarbam aptver iedzīvotājus 15–24 gadu vecumā, Palāta konstatēja, ka valstu datu lapās iekļautā detalizācijas pakāpe bija atšķirīga un analīze par vecuma diapazonu, kurā cilvēks uzskatāms par “jaunieti”²⁹, nebija pietiekami viendabīga. Turklāt šī analīze neatklāja, kāds ir problēmas mērogs starp jauniešiem pēc dzimuma, ģeogrāfiskās atrašanās vietas un/vai nelabvēlīgās situācijas veida (piemēram, imigranti, sociāli atstumtas minoritāšu grupas utt.).

41

Komisijas izstrādātajās valstu datu lapās nebija iekļauta arī analīze par prasmju un darba tirgus vajadzību tendencēm katrā valstī un nozarē, kaut arī nav noliedzams tas, ka darba devēja vajadzību laba izpratne ir izšķiroša prasmju neatbilstības mazināšanai. To nozaru analīze, kurās ir potenciāls darbaspēka pieprasījuma palielinājums, būtu īpaši noderējusi apstākļos, kad augsts bezdarba līmenis pastāv vienlaikus ar pieaugošām grūtībām aizpildīt brīvās darba vietas, kā tas bija ES dalībvalstīs pēc 2010. gada. Tas sekmētu mācību pārorientēšanu uz nozarēm, kurās ir lielāka darba iespējas³⁰.

42

Turklāt Palātas veiktā revīzija liecināja, ka Komisijas sniegtā analīze, ko izmantoja valstu datu lapu izstrādāšanai, ietvēra tādus nekonkrētus apgalvojumus kā, piemēram, “steidzami jāizveido prasmes, kas ir vai būs vajadzīgas darba tirgū”³¹ vai “mācībām jābūt saistītām ar pašreizējām un vidēja termiņa darba tirgus vajadzībām prioritārās tautsaimniecības nozarēs”³².

43

Attiecībā uz īstermiņa pasākumiem jauniešu bezdarba mazināšanai, kurus varēja atbalstīt no ESF, Palāta konstatēja, ka valstu datu lapas bija ļoti vispārīgas un tajās nebija noteikti nekādi termiņi. Tās varēja attiecināt uz jebkuru dalībvalsti, it īpaši tāpēc, ka trūka detalizētas darba tirgus vajadzību analīzes (sk. 3. izcēlumu).

3. izcēlums

Valstu datu lapās minēto vispārīgo pasākumu piemēri

Komisija ierosināja Īrijai “veicināt mērķtiecīgu aktīva darba tirgus politiku jauniešiem ar akcentu uz individuālu pieeju karjeras virzībā, konsultēšanā un darba meklēšanas pasākumos”, “ātri reaģēt, piedāvājot turpmāku izglītību, pārprofilēšanas un mācību vai aktivizēšanas pasākumus,” vai “paātrināt darba tirgus pārkārtošanu jauniešu labā”.

Portugālei Komisijas ierosinātie pasākumi, kas adresēti gados jauniem bezdarbniekiem, bija, piemēram, “prakse un pārprofilēšana un ievirzīšana jomās/profesijās, kas atbilst darba tirgus vajadzībām”.

44

Kaut arī valstu datu lapās bija apzinātas tās jauniešu grupas, kuras bezdarbs skar īpaši, ierosinātie ESF intervences pasākumi ne vienmēr bija īpaši adresēti šiem jauniešiem. Piemēram, tika secināts, ka Itālijā jauni cilvēki ar “augstāko un vidēja līmeņa izglītību” ir visgrūtākajā stāvoklī. Tomēr galvenā iniciatīva valsts datu lapā paredzēja pārplānot no reģionālajām ESF darbības programmām pieejamos līdzekļus (311 miljonus EUR 2012. gadā) valsts darbības programmai izglītības jomā, kuras galvenie adresāti bija sākumskolas un vidusskolas. Šo izvēli galvenokārt pamatoja mērķis panākt pēc iespējas lielāku finanšu apguvi. Kā iespējamie intervences pasākumi bija ierosināti arī māceklības līgumi un nodokļu kredīta mehānismi, kaut gan nebija pierādījumu, ka tie būtu vislabākie augsti kvalificētiem cilvēkiem paredzētie instrumenti, ņemot vērā Itālijas darba tirgus stāvokli.

Iniciatīvas “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai” iznākums

45

Lai novērtētu YAT iniciatīvas iznākumu, Palāta pārbaudīja, vai

οYAT sanāksmju rezultātā tika sagatavoti konkrēti priekšlikumi ātrākiem un efektīvākiem ESF pasākumiem, lai samazinātu jauniešu bezdarba līmeni;

οir aplēstas YAT sanāksmju rezultātā pārplānoto vai pārdalīto ESF līdzekļu summas;

οKomisija novērtēja dalībvalstu ierosināto darbības programmu grozījumu efektivitāti pēc YAT sanāksmēm;

οdalībvalstis uzklausīja Komisijas ierosinājumu sagatavot rīcības plānus jauniešu nodarbinātības veicināšanai atbilstoši YAT sanāksmju iznākumam un vai valstu reformu programmās bija iekļautas atsauces uz to, kādi ir pēc YAT sanāksmēm veiktās ESF pārplānošanas un pārdales plānotie rezultāti.

Jauniešu nodarbinātības veicināšanas rīcības grupu sanāksmes sniedza priekšlikumus ESF jaunu mērķu noteikšanai un līdzekļu pārdalei kopumā

46

Pēc YAT sanāksmēm 2012. gada februārī Komisija apkopoja ESF pārplānošanai un pārdalei sagatavotos priekšlikumus noslēguma secinājumos (tos sauca par operatīvajiem secinājumiem), kurus sagatavoja Ģenerālsekretariāts un kuri tika oficiāli nosūtīti dalībvalstīm.

47

Palātas veiktā analīze par Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta ziņojumiem par YAT sanāksmēm un Ģenerālsekretariāta operatīvajiem secinājumiem parādīja, ka attiecībā uz septiņām no astoņām dalībvalstīm dalībnieki vispārīgi apsprieda iespējamos ESF līdzekļu pārdales variantus. Faktiski nebija konkrētu norādījumu par to, kā esošos instrumentus/programmas varētu efektīvāk izmantot jauniešu bezdarba problēmas risināšanai. Šo diskusiju iznākuma piemēri, kā protokolējusi Komisija, bija: “var izpētīt pārplānošanas turpmākas prioritātes, liekot lielāku uzsvaru uz jaunatnes nodarbinātību un atbalstu MVU” (Itālija)³³ vai “iestādes izpētīs ierosinājumu par papildu finansējumu Leonardo/Erasmus māceklības iespējām ESF darbības programmā” un “izpētīs iespējamos pilotprojektus saistībā ar duālu profesionālo izglītību” (Spānija)³⁴.

48

YAT sanāksmi ar Lietuvas iestādēm var uzskatīt par labas prakses gadījumu salīdzinājumā ar vispārēji piemēroto pieeju (sk. 4. izcēlumu).

4. izcēlums

Konkrēti priekšlikumi operatīvajos secinājumos, kas sagatavoti pēc YAT sanāksmes Lietuvā

Operatīvajos secinājumos, kas sagatavoti pēc YAT sanāksmes Lietuvā, bija apzināti konkrēti pasākumi jauniešu bezdarbnieku stāvokļa uzlabošanai, proti, īsā laikā pārplānot ESF pieejamos līdzekļus. Starp šiem pasākumiem jāmin:

οprojekts “Esi aktīvs darba tirgū”, kas bija beidzies 2012. gada janvārī, tika pagarināts, lai 2012.–2013. gadā aptvertu vēl papildus 6 000–10 000 jaunu cilvēku (saskaņā ar aplēsēm vajadzīgais ESF papildu finansējums – 6–10 miljoni EUR). Šā projekta efektivitāte bija pozitīvi novērtēta – vairāk nekā puse no dalībniekiem atrada pastāvīgu darbu;

οUzņēmējdarbības veicināšanas fonda paātrināta ieviešana, papildus sniedzot 400 aizdevumus un papildus apmācot 1 000 jauniešu (saskaņā ar aplēsēm vajadzīgais ESF papildu finansējums – 3 miljoni EUR). Gandrīz puse no dalībniekiem bija jaunāki par 29 gadiem.

49

Ģenerālsekretariāta operatīvajos secinājumos uzsvērta vajadzība paplašināt vai paildzināt esošos pasākumus, taču tajos nav pienācīgi paskaidrots, kā varētu uzlabot esošo pasākumu efektivitāti. Piemēram, operatīvajos secinājumos par Grieķiju minēti šādi pasākumi: “pastiprināt valsts jaunās mūžizglītības stratēģijas efektīvu īstenošanu, pilnveidot profesionālās izglītības un apmācības un māceklības sistēmas”³⁵, taču nebija precizēts, kā šie pasākumi salīdzinājumā ar to īstenošanu iepriekš būtu uzlabojami, lai palīdzētu jauniešiem pārvarēt konkrētus šķēršļus, kas tiem rodas saistībā ar iekļūšanu darba tirgū.

50

Tika apspriests vai izvērtēts ierosinājums pagarināt dažus esošos pasākumus, jo tie nodrošināja ātru īstenošanu līdzekļu apguves aspektā, kaut arī pagātnē nebija izrādījušies efektīvi koprezultātu aspektā (t. i., cik cilvēku pēc ESF intervences galu galā sāka strādāt). Visbeidzot, Palātas veiktā analīze liecināja, ka Komisija šajās sanāksmēs dalībvalstīm nesniedza nekādus tehniskus norādījumus par to, kā līdzekļus mērķtiecīgāk izlietot, kad tās īsteno savas darbības programmas (piemēram, labāk definēt pasākumu tvērumu, izsludināt īpašus konkursus, iekļaut konkrētus atlases kritērijus, kas attiecas uz prioritāro jauniešu mērķgrupu vajadzībām utt.).

Jauniešu nodarbinātības veicināšanas rīcības grupas panāca ESF finansējuma pārplānošanu un/vai pārdali, bet grūti norādīt kopsummu

51

Novērtējot YAT rezultātus saistībā ar ESF finansējuma pārvirzīšanu pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt jauniešu bezdarba līmeni, Palāta aplūkoja divus konkrētus aspektus: oficiālu ESF pārplānošanu (ko apstiprināja ar Komisijas lēmumu) un budžeta pārdales procesu esošās darbības programmas prioritārā virziena ietvaros. Lai aplēstu pēc YAT iniciatīvas ieviešanas pārplānoto/pārdalīto ESF kopsummu, Palāta pārbaudīja finanšu informāciju, ko par visām 60 iesaistītajām darbības programmām 2015. gadā sniedza Komisija. Palāta sīkāk pārbaudīja pārplānoto līdzekļu apmēru astoņu ESF darbības programmu izlasē.

52

Palātas veiktā analīze liecina, ka pēc YAT sanāksmēm 2012. gada februārī ir notikusi ESF pārplānošana. Laikā no 2012. gada februāra līdz 2013. gada martam minētajās astoņās dalībvalstīs tika pārplānotas 36 no 60 ESF darbības programmām. Attiecībā uz astoņām darbības programmām, ko Palāta detalizēti pārbaudīja, ESF līdzekļi, kurus pārplānoja ar mērķi sasniegt ātrus rezultātus jauniešu bezdarba problēmas risināšanā, saskaņā ar Komisijas apstiprinātajām ziņām bija 337 miljoni EUR.

53

Grūti norādīt precīzu saistībā ar YAT pārplānoto un/vai pārdalīto ESF līdzekļu kopsummu, jo iespējams, ka šīs darbības nenotika attiecīgo sanāksmju rezultātā, bet citu iemeslu dēļ. Saskaņā ar informāciju, ko līdz 2013. gada jūnijam Komisijai bija sniegušas dalībvalstis, YAT iniciatīvas rezultātā ir pārplānoti un/vai pārdalīti aptuveni 1 915 miljoni EUR ESF līdzekļu attiecīgajās dalībvalstīs, izņemot Latviju (sk. 2. tabulu). Tas atbilst 19,2 % no 9 971 miljona EUR sākumā pieejamo nepiešķirto ESF līdzekļu astoņās dalībvalstīs.

54

Turklāt Palāta konstatēja, ka šī informācija nav precīza. Vismaz attiecībā uz Itāliju bija paziņots, ka kopējā pārdalītā summa 557 miljoni EUR ietver 27 miljonus EUR no reģionālās ESF darbības programmas Itālijā (Apūlijā), kuri faktiski bija pārplānoti un paziņoti kopējā pārplānotajā summā (131 miljons EUR).

2. tabula

Komisijas paziņotās ESF summas, kas pārplānotas un pārdalītas YAT rezultātā līdz 2013. gada jūnijam

Dalībvalsts
ESF darbības programmu skaits
ESF pirms YAT (2011.g. beigas)
ESF summas, kas mobilizētas jauniešu nodarbinātības pasākumiem / YAT iniciatīvas rezultātā ierosinātās darbības

ESF kopā¹
(miljoni EUR)
Nepiešķirtie ESF līdzekļi (Komisijas informācija)
(miljoni EUR)
Pārplānotie ESF līdzekļi (Komisijas informācija)
(miljoni EUR)
Pārdalītie ESF līdzekļi (Komisijas informācija)
(miljoni EUR)
Kopā³
(miljoni EUR)
Daļa no kopējiem ESF līdzekļiem|3/1|

Īrija¹
1
375
2
25
25
6,7 %

Grieķija
4
4 364
1 495
466
466
10,7 %

Spānija
22
8 057
2 712
491
491
6,1 %

Itālija²
24
6 931
3 674
131
557
688
9,9 %

Latvija
1
583
0
0
0
0
0,0 %

Lietuva
2
1 028
289
27
27
2,6 %

Portugāle
4
6 845
1 760
143
143
2,1 %

Slovākija³
2
1 500
39
75
0
75
5,0 %

KOPĀ
60
29 683
9 971

1 915
6,5 %

1Īrijā 25 miljonu EUR pārdale bija prasīta jau 2011. gada decembrī, t. i., pirms sāka īstenot YAT iniciatīvu.

2Itālijā paziņotā pārdalītā summa ietver 27 miljonus EUR no Apūlijas darbības programmas, kas faktiski bija pārplānoti un paziņoti pie pārplānotās summas (sk. 54. punkts).

3Slovākijā aplēstie 39 miljoni EUR nepiešķirto līdzekļu, ko paziņoja Komisija, bija novērtēti par zemu, vēlāk izrādījās, ka bija pieejami 422 miljoni EUR (sk. 2. izcēlumu).

Avots: ERP aprēķins balstījās uz sistēmu fondu pārvaldībai ES (SFC2007) un Komisijas sniegtajiem datiem.

55

Piecās no astoņām dalībvalstīm Komisija nespēja nošķirt pārplānotās ESF summas no tām, kas pārdalītas. Saistībā ar atlasītajām darbības programmām Komisija varēja sniegt informāciju tikai par ESF darbības programmām divās dalībvalstīs: par Grieķijas Izglītības un mūžizglītības darbības programmu (aptuveni 24 miljoni EUR jauniem pasākumiem, kas adresēti jauniešiem) un Cilvēkresursu attīstības darbības programmu Lietuvā (aptuveni 29 miljoni EUR).

56

Komisija 2014. gada martā izdeva jaunāko ESF līdzekļu pārvirzīšanai veltīto publikāciju³⁶. Tajā norādīts, ka konkrētiem pasākumiem, kas adresēti jauniešiem, bija pārplānoti un/vai pārdalīti aptuveni 4,2 miljardi EUR³⁷, no kuriem 1,8 miljardi EUR bija atvēlēti projektiem, kas minētajā laikā dalībvalstīs jau tika īstenoti. Bija paredzēts, ka no šā atbalsta labumu gūs aptuveni 1,2 miljoni jaunu cilvēku. Palāta nevarēja apstiprināt šo skaitlisko datu precizitāti.

57

ES jauniešu (vecumā no 15 līdz 24 gadiem) bezdarba īpatsvars 2014. gadā ir samazinājies līdz līmenim, kas nedaudz pārsniedz 22 % (sk. 1. punktu). Šādas jauniešu bezdarba īpatsvara tendences attīstība saistībā ar YAT iniciatīvu astoņās dalībvalstīs ir parādīta turpmāk (sk. 3. attēlu), tomēr tieša saikne ar iniciatīvu nav noteikta.

3. attēls

Bezdarba īpatsvars jauniešiem vecumā no 15 līdz 24 gadiem dalībvalstīs, kurās īstenoja YAT iniciatīvu, 2008.–2014. gads

Avots: Eurostat; Total unemployment - Labour Force Survey series - Unemployment rates by sex, age and nationality (%) [Kopējais bezdarbs – darbaspēka periodiskas aptaujas. Bezdarba īpatsvars – pēc dzimuma, vecuma un valstspiederības (%)].

Komisijas novērtējums par dalībvalstu ierosinātajiem ESF darbības programmas grozījumiem galvenokārt koncentrējās uz budžeta aspektiem

58

Ja dalībvalstis ierosina grozīt darbības programmu, tām ir jāsniedz analīze par pārskatīšanas cēloņiem, tostarp jānorāda šīs pārskatīšanas sagaidāmā ietekme³⁸. Lai nodrošinātu saimniecisku, lietderīgu un efektīvu ES līdzekļu izlietojumu, dalībvalstīm arī ir jāpaskaidro plānotās grozījumu sekas uz darbības programmu un ES mērķu sasniegšanu efektivitātes un lietderības aspektā.

59

Komisijas paziņojumā par YAT iniciatīvu teikts, ka “pārplānošana jāveic, Eiropas Komisijai vienojoties ar katru no astoņām dalībvalstīm, un tas būs rīcības grupu pamatdarbs”³⁹. Šajā kontekstā Komisijas darbā, kas saistīts ar ESF, konkrēti ietilpa pārliecināties, kā atbalstu jauniešu bezdarba novēršanai šajās dalībvalstīs varētu paātrināt un/vai pārvirzīt uz intervences pasākumiem, kuri darbotos / varētu darboties ātrāk nekā citi un kuriem būtu vajadzīgā ietekme.

60

Tomēr Palātas veiktā to dokumentu analīze, kas bija pieejami par astoņām atlasītajām ESF darbības programmām, liecina, ka Komisija bija koncentrējusi savu novērtējumu galvenokārt uz budžeta aspektiem (piemēram, izvairīšanās no potenciāla riska, ka saistības piešķīrumiem tiks automātiski atceltas, darbības programmu zemās finanšu īstenošanas paātrināšana utt.), nevis uz ierosināto grozījumu efektivitāti, t. i., uz ESF līdzekļu labāko izlietojumu, lai palīdzētu jauniešiem atrast darbu vai palielinātu to nodarbinātības iespējas. Komisijas novērtējumi un dalībvalstīm adresētie komentāri nenodrošināja iesniegto darbības programmu grozījumu pamatošanu ar atsauci uz labāku rezultātu sasniegšanu. Tā arī nenodrošināja, lai ierosinātā pārplānošana notiktu kā atbilstīga reakcija uz vajadzību apmierināt konkrētas dažādu jauniešu grupu vajadzības (sk. 5. izcēlumu).

61

Kaut arī saskaņā ar 2007.–2013. gada ESF programmu tas nebija obligāti, Komisija kopumā nemudināja dalībvalstis formulēt vai koriģēt rezultātu rādītājus, kas būtu ļāvuši labāk novērtēt jauniešiem pārdalītā finansējuma efektivitāti. Revidenti konstatēja, ka, izņemot Portugāli (DP “Cilvēkresursu potenciāls”, sk. 6. izcēlumu) un Spāniju (DP “Navarras reģions”), pārējās revidētajās darbības programmās attiecīgie rezultātu rādītāji nebija formulēti.

5. izcēlums

Piemērs darbības programmā ierosinātam grozījumam, kuru Komisija nebija novērtējusi darbības rezultātu aspektā

Spānijā (Navarras darbības programma) reģions pamatoja pārplānošanu ar diviem mērķiem – paātrināt zemo darbības programmas īstenošanu (kas 2011. gada decembrī radīja risku, ka visi piešķirtie līdzekļi netiks apgūti) un mazināt ekonomiskās krīzes ietekmi uz jauniešiem, cilvēkiem, kas vecāki par 45 gadiem, cilvēkiem ar invaliditāti un ilgstošiem bezdarbniekiem. Viens no šīs darbības programmas mērķiem bija pilnveidot sākotnējās profesionālās kvalifikācijas programmas, kuras piedāvāja iespēju tiem jauniešiem, kam nebija dokumenta par apgūtu pamatizglītību.

Kaut arī Komisijas novērtējumā teikts, ka viens no pārskatīšanas mērķiem bija “reaģēt uz pastāvošo pieprasījumu pēc pasākumiem mācību, apmācības un pārkvalificēšanas jomā”, faktiski reģiona paskaidrojumā par darbības programmas grozījumiem nav nekādas informācijas par to, kādas prasmes vai kāda pārkvalificēšana ir vajadzīga. Nebija nekādu pierādījumu, ka Komisija būtu centusies noskaidrot, vai Navarras reģionālo iestāžu ierosinātās apmācības sistēmu izmaiņas palīdzēs apgūt prasmes, kas atbilst darba tirgus pieprasījumam.

Palielināt pieejamā finansējuma apguvi arī bija viens no galvenajiem mērķiem ierosināto darbības programmas grozījumu pārskatīšanai Īrijā, Itālijā (Sicīlijā) un Portugālē.

6. izcēlums

Jauna rezultātu rādītāja noteikšana – labas prakses piemērs

Pēc YAT sanāksmes Portugāle sāka jauniešu ierosmes programmu, kura piedāvā jauniešiem bezdarbniekiem pasākumu kopumu, sniedzot darba pieredzi, lai palīdzētu integrēties darba tirgū.

ESF darbības programmas “Cilvēkpotenciāls” ietvaros kā daļa no jauniešu ierosmes programmas tika ieviesta jauna veida profesionālā prakse, ko sauca par “nodarbinātības pasi”. Ar šīs darbības programmas grozījumiem palielināja divu rezultātu rādītāju (“radīto darba vietu skaits” un “integrēto mācekļu skaits pēc prakses pabeigšanas”) mērķvērtību, lai atspoguļotu palielināto finansējumu. Turklāt tika ieviests jauns rādītājs – “to darba vietu skaits, par kuru izveidošanu tiek atmaksātas sociālā nodrošinājuma iemaksas ”, lai izmērītu, kādi ir rezultāti atbalstam, kad jauniešus pieņem darbā, par to saņemot sociālā nodrošinājuma iemaksu atmaksu, ja tiek radītas pilnīgi jaunas darba vietas.

Jauniešu nodarbinātības veicināšanas rīcības plānu detalizācijas pakāpe atšķiras, un atsauces uz rīcības grupām jauniešu nodarbinātības veicināšanai valstu reformu programmās ir ierobežotas

62

Pamatojoties uz Komisijas sniegto informāciju, kaut arī tā nebija obligāta prasība, pēc YAT sanāksmēm rīcības/ jauniešu nodarbinātības plānus sagatavoja piecas no astoņām dalībvalstīm: Grieķija, Itālija (Sicīlija)⁴⁰, Lietuva, Portugāle un Slovākija⁴¹. Saskaņā ar Komisijas viedokli plānu galvenais mērķis ir noteikt konkrētus politiskus un budžeta pasākumus darba vietu izveides atbalstam un jauniešu apmācībai, kas novērstu prasmju neatbilstību un priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu.

63

Četros no šiem rīcības plāniem (Grieķijai, Lietuvai, Portugālei un Slovākijai⁴²) bija paredzēti pasākumi, kas atbalstāmi no ESF. Tajos ar dažādu detalizācijas pakāpi bija izklāstīts, kā finansējumu varētu pārvirzīt mērķpasākumiem/darbībām jauniešu bezdarba mazināšanai. Itālijas (Sicīlija) 2012. gada rīcības plānu finansēja no valsts līdzekļiem, kuri atbrīvojās, kad tika palielināta ES līdzfinansējuma likme šā reģiona ESF darbības programmai, taču ESF finansējumu tas neietvēra.

64

Palāta revīzijā atklāja, ka ne jau visi no jauniešu nodarbinātības plānu pasākumiem bija mērķtiecīgi adresēti apzinātajai prioritātes grupai. Piemēram, lai gan saskaņā ar Komisijas dokumentiem YAT sanāksmē Portugālē bija teikts, ka augsti kvalificēti jaunieši bija prioritāte, lai novērstu “smadzeņu aizplūšanu”, izklāstītie no ESF atbalstāmie pasākumi nebija īpaši adresēti jauniešiem ar augstu kvalifikāciju⁴³ (sk. 7. izcēlumu).

7. izcēlums

Piemērs tam, ka pasākumi nav īpaši adresēti identificētajām prioritātes grupām

YAT sanāksmes protokolā ir teikts, ka “nolūkā novērst “smadzeņu aizplūšanu” un izmantot augsti kvalificētu cilvēku specializētās zināšanas Portugāles darba tirgū un uzņēmējdarbībā, stratēģiskajā plānā pievērsta īpaša uzmanība tiem, kam ir maģistra un doktora (PhD) grādi”. Tomēr Komisijas piedāvātajā Portugāles rīcības plānā jaunatnes bezdarba mazināšanai vienīgajam pasākumam, kas bija īpaši adresēts augstākās izglītības kategorijai, bija atvēlēti tikai 11 % no plānam paredzētajiem ESF resursiem.

65

Šo jauniešu nodarbinātības plānu elementus dalībvalstis varētu iekļaut savās valstu reformas programmās. Valstu reformu programmas Komisija novērtē Eiropas pusgada gaitā. Tāpēc Palāta pārbaudīja arī 2012. un 2013. gada valstu reformu programmas šajās astoņās dalībvalstīs un saistīto Komisijas novērtējumu, lai noskaidrotu, vai šajos dokumentos ir atsauces uz YAT sanāksmju iznākumu.

66

Palāta konstatēja, ka YAT sanāksmju iznākums un to ietekme uz ESF finansējuma pārvirzīšanu jauniešu nodarbinātības pasākumiem valstu reformu programmās bija pieminēti tikai vispārīgi (sk. 8. izcēlumu).

67

Arī Komisijas veiktajā valstu reformu programmu novērtējumā atsauce uz YAT galvenokārt bija saistīta ar vispārīgiem paziņojumiem par summām, kas pārplānotas pasākumiem jauniešu atbalstam, nevis ar konkrētiem risinājumiem konkrētās situācijās un jauno bezdarbnieku vajadzībām un ar šo pasākumu plānoto ietekmi.

8. izcēlums

Piemēri gadījumiem, kad ESF atbalstītie jauniešu nodarbinātības pasākumi ir minēti valstu reformu programmās

Itālijas valsts reformu programmā 2012. gadam bija norādīts, ka “pārplānošana iekļaus jaunus pasākumus jauniešu apmācībai un nodarbināmībai, un tos īstenos ES un Itālijas rīcības grupa jauniešu bezdarba mazināšanai un uzņēmējdarbībai; šo grupu izveidoja pēc 2012. gada 30. janvāra Eiropadomes”. Taču par pasākumiem, uz kuriem pārplānošana attiecas, sīkākas ziņas nebija sniegtas.

Īrijas valsts reformu programmā 2012. gadam bija iedaļa par jauniešu bezdarbu. Tajā bija pieminēts Komisijas delegācijas apmeklējums februārī, kad tika apspriestas galvenās jauniešu bezdarba problēmas. Tomēr tajā nebija aprakstīts šā apmeklējuma iznākums attiecībā uz pasākumiem, kurus varētu atbalstīt no ES fondiem. Attiecīgajā tekstā bija teikts, ka Īrijas valdība joprojām “ir apņēmības pilna izstrādāt inovatīvus politiskus risinājumus šīs galvenās problēmas risināšanai”.

Komisijas veiktā iniciatīvas “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai” uzraudzība un ziņošana par rezultātiem

68

Attiecībā uz to, kā Komisija sekoja līdzi YAT iniciatīvas īstenošanai, Palāta pārbaudīja, vai

οattiecībā uz YAT rezultātā pārplānotajām un pārdalītajām summām bija izveidota īpaša uzraudzības kārtība;

οKomisijas ziņojumos bija ietverta būtiska un ticama informācija par YAT iniciatīvas faktiskajiem sasniegumiem.

Komisijas pārbaudes par to, kādi ir iniciatīvas “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai” rezultāti, balstījās uz esošajām ESF uzraudzības procedūrām

69

Komisija kopā ar dalībvalstīm ir uzraudzījusi ar YAT saistītos darbības programmu grozījumus jauniešu interesēs, pamatojoties uz esošo ESF regulējumu, it īpaši, izmantojot ikgadējos īstenošanas ziņojumus un darbības programmu ikgadējo caurskatīšanu.

70

Atklājās, ka ikgadējos īstenošanas ziņojumos, kurus Palāta caurskatīja, par pārplānošanu un ar to sasniegtajiem saistītajiem rezultātiem bija maz informācijas. Parasti tajos bija iekļauti tikai piemēri, bet nebija konsekventas un salīdzināmas informācijas par konkrētām jauniešu mērķgrupām. Palāta konstatēja, ka Spānijā (Navarras darbības programma) bija vienīgais gadījums, kad Komisija skaidri prasīja, lai savos apsvērumos pie 2012. gada īstenošanas ziņojuma dalībvalsts iekļauj uzraudzības rādītājus, kas saistīti ar “Jaunatnes iespēju iniciatīvu”⁴⁴.

71

Palāta pārbaudīja arī Komisijas sagatavotos ikgadējo programmu caurskatīšanas sanāksmju protokolus un konstatēja, ka četros no septiņiem⁴⁵ pārbaudītajiem gadījumiem tās komentāri bija vērsti uz finanšu izpildi un tiešajiem rezultātiem, nevis uz faktiskajiem rezultātiem. Šajos protokolos Palāta atrada atsauci uz YAT iniciatīvas kontekstā sasniegto Itālijā, Lietuvā un Slovākijā.

72

Saskaņā ar Palātas veikto analīzi Komisija pieņēma skaitliskos datus, ko gada caurskatīšanas sanāksmēs iesniedza dalībvalstis, bet pienācīgi tos nepārbaudīja (sk. 9. izcēlumu).

9. izcēlums

Piemēri problēmjautājumiem, ko radīja skaitliskie dati, kurus dalībvalstis paziņoja kā sasniegtos rezultātus

Komisijas protokolā par programmas ikgadējo caurskatīšanas sanāksmi ar Lietuvas iestādēm 2014. gada janvārī bija teikts, ka mērķlielumi trim pasākumiem jau ir sasniegti⁴⁶. Vienā gadījumā pasākums attiecās uz mikrokredītu sniegšanu; Palātas veiktais pārrēķins atklāja, ka ir sasniegti tikai 72 % no mērķlieluma.

Nepilnības Komisijas ziņošanā par iniciatīvas “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai” rezultātiem

73

Lai pastāvīgi informētu Eiropadomi par YAT pārplānošanas attīstības gaitu, Komisija iesniedza neoficiālus ad hoc informācijas pieprasījumus ESF vadošajām iestādēm nolūkā iegūt atjauninātu informāciju par stāvokli dalībvalstī un it īpaši par ESF pārplānotajiem/pārdalītajiem līdzekļiem un aplēsēm, cik cilvēku varētu gūt labumu no šiem pasākumiem. Komisijas informācijas pieprasījumi aprobežojās ar tiešo rezultātu rādītājiem (piemēram, dalību ESF pasākumos), nevis ar koprezultātiem (sk. 26. punktu).

74

Balstoties uz šo informāciju, Komisija ziņoja par YAT iniciatīvas rezultātiem, atbildot uz dažādajiem atjauninātu datu pieprasījumiem no Eiropadomes (2012. gada maijā, 2012. gada novembrī, 2013. gada martā, 2013. gada jūnijā un 2013. gada oktobrī) un pati pēc savas iniciatīvas (2014. gada martā).

75

Palāta caurskatīja Komisijas atjaunināto datu ziņojumus Eiropadomei un pārējos paziņojumus un secināja, ka tajos trūkst kvalitatīvas analīzes par pārplānoto un pārdalīto līdzekļu īstenošanu (sk. 10. izcēlumu).

76

Piemēri, kas nodēvēti par “konkrētu rīcību” un “konkrētiem rezultātiem, ko sasniegušas rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai, lai konkrētā valstī palīdzētu jauniešiem”, reizēm nebija izsmeļoši (sk. 11. izcēlumu).

10. izcēlums

Piemēri gadījumiem, kad Eiropadomei sniegtajos atjauninātajos datos Komisijas veiktā analīze ir nepilnīga

Atjauninātajos datos par YAT bija nepilnīgi aprakstīti rīcības grupu sasniegtie rezultāti. Piemēram, 2012. gada maijā atjauninātajos datos attiecībā uz Grieķiju bija teikts, ka “pēc YAT darba 2012. gada pavasarī ir ierosināti jauni mērķtiecīgi pasākumi, kas adresētie jauniešiem”, bet nebija precizēts, kādus jaunus pasākumus atbalstīs no ESF un kādas ir iesaistītās summas.

Turklāt par Spāniju bija minēts tas, ka “135 miljoni EUR bija novirzīti valsts nodarbinātības dienestam, lai palīdzētu jauniešiem atrast darbu”. Šie papildu līdzekļi bija sniegti, lai atbalstītu pasākumus, kas jau bija ieviesti valsts līmenī, konkrēti, lai palīdzētu atrast darbu lielākam jaunu cilvēku skaitam, taču netika sniegti nekādi paskaidrojumi par to, cik šie pasākumi iepriekš ir bijuši efektīvi.

11. izcēlums

Piemērs, kad par konkrētu rīcību ir ziņots pārāk optimistiski

Attiecībā uz reģionālo ESF darbības programmu Itālijā (Sicīlijā) jaunus pasākumus jauniešu nodarbinātības veicināšanai finansēja, nevis pārvedot ESF līdzekļus, bet gan iegūstot līdzekļus ar palielinātas ES līdzfinansējuma likmes palīdzību no valsts resursiem, kas sākotnēji bija piešķirti darbības programmai. Tas bija darīts ar nosacījumu, ka valsts līdzekļi tiks pilnībā atvēlēti jauniešiem. Rezultātā tika izstrādāts plāns 452 miljonu EUR vērtībā ar nosacījumu, ka labumu gūs 50 000 jauniešu. Komisija par to paziņoja un laikā no 2012. gada maija līdz 2013. gada jūnijam vairākas reizes sniedza Padomei atjauninātus datus par šo plānu kā par pasākumu, kurš tiek īstenots.

Tomēr 2013. gada jūnijā uzraudzības komiteja informēja Komisiju, ka plāna sākumposms ir ievērojami aizkavējies. Projektu beidzot sāka īstenot 2014. gada jūnijā, tomēr tūliņ pēc tam – 2014. gada augustā – Sicīlijas reģions atsauca rezolūciju, ar kuru bija apstiprināts projekts un piešķirts finansējums plānoto pasākumu īstenošanai. Tas notika tāpēc, ka IT sistēmā dalībnieku atlasei bija būtiskas nepilnības, kuru dēļ aptuveni 54 % lietotāju nebija piekļuves atlases procesam⁴⁷.

77

Tā kā visa publicētā informācija izrietēja no Komisijas ad hoc pieprasījumiem dalībvalstīm, tos vajadzēja atkārtot ik reizi, kad bija jāsniedz Padomei atjaunināti dati un/vai tie jāpublicē. Attiecībā uz šādu informāciju, ko dalībvalstis sniedz brīvprātīgi, Komisijai nav likumīgu tiesību veikt ticamības un/vai uzticamības pārbaudes. Tas rada potenciālu risku, ka Padomei sniegtajos atjauninātajos ziņojumos ir norādīta neuzticama vai nepareiza informācija. Taču arī attiecībā uz datiem, kas tika paziņoti ESF ietvaros, pārbaudes ne vienmēr bija efektīvas (sk. 12. izcēlumu).

12. izcēlums

Piemērs neprecīziem datiem, kas paziņoti ieinteresētajām personām

Saskaņā ar 2014. gada marta YAT atjaunināto ziņojumu saistībā ar Portugāles iniciatīvu “Impulso Jovem” Komisija paziņoja, ka “Portugālē (..) ir pārdalīti 143 miljoni EUR no ESF (..) un ka līdz 2013. gada beigām par visu summu būs uzņemtas saistības. Iniciatīva aptvēra 56 000 jauniešu”. Taču tā ir mērķvērtība, kas jāsasniedz, nevis līdz šim sasniegtie rezultāti. Īstenībā darbības programmas finanšu izpildes dati un dati, kas tika paziņoti 2013. gada īstenošanas ziņojumā saistībā ar Cilvēkpotenciāla darbības programmu, attiecas uz mazāk nekā 10 000 jauniešu, kam šī programma bija adresēta.

20Regula (EK) Nr. 1081/2006, 10. pants. Padomes Regula (EK) Nr. 1083/2006, 66.–68. pants. Komisijas 2006. gada 8. decembra Regula (EK) Nr. 1826/2006, kas paredz noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (OV L 371, 27.12.2006., 1. lpp.), XVIII pielikums.

21Komisijas Regula (EK) Nr. 1828/2006, XXIII pielikums.

22ESF novērtēšanas tīkla ekspertu 2014. gada ziņojumā par galvenajiem ESF sasniegumiem 2007.–2013. gadā secināts: “Kaut arī katrā dalībvalstī ir pieejami visaptveroši dati par tiešajiem rezultātiem, daudz sliktāk ir ar koprezultātu. Pat attiecībā uz trim galvenajiem koprezultāta rādītājiem – darba sākšanu, iegūto kvalifikāciju un pašnodarbinātību – vairākās dalībvalstīs nebija iespējams pastāvīgi iegūt absolūtos skaitļus. Ja absolūtu skaitļu nav, nevar iegūt apkopotus skaitliskos datus par dalībvalstīm attiecībā uz rezultātiem, kas saistīti ar ESF atbalstītajiem intervences pasākumiem.” (Kopsavilkuma 5. punkts).

23ERP īpašie ziņojumi Nr. 3/2000, Nr. 12/2001, Nr. 1/2006, Nr. 17/2009 un Nr. 25/2012 (http://eca.europa.eu).

24“Jaunatne kustībā: Iniciatīva jauniešu potenciāla izmantošanai, lai Eiropas Savienībā panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi”, COM(2010) 477 galīgā redakcija, 15.9.2010., 16. lpp.

25Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts, “The European Social Fund: Giving Young people a Better Start in Life” [Eiropas Sociālais fonds: sniegt jauniešiem labāku dzīves sākumu], 2011. gada decembris.

26Padomes Regula (EK) Nr. 1083/2006, IV pielikums.

27COM MEMO 12/100, 14.2.2012.

28Piemēram, izmantojot regulāru un sistemātisku novērtējumu, ko veica Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (Cedefop) par prasmju prognozi ES līmenī vidējā termiņā un ilgtermiņā, iedalot pēc nozares, profesijas, kvalifikācijas līmeņa un valstīm, vai Starptautiskās Darba organizācijas un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) pētniecības darbu.

29Piemēram, Īrijas valsts datu lapā starp gados jaunu cilvēku grupām, ko visvairāk skar bezdarbs, bija cilvēki, kas jaunāki par 35 gadiem (bez augstākās izglītības); Spānijas datu lapā bija minēts, ka ESF pasākumi ir adresēti bezdarbniekiem vecumā no 25 vai vairāk gadiem; Portugāles datu lapā bija minēts arī vecuma diapazons 25-29 gadi.

30Eurostat veiktā nodarbinātības datu analīze parāda negatīvu saikni starp bezdarba īpatsvaru un brīvajām darba vietām, labi attēlojot darba piedāvājuma un pieprasījuma atbilstības funkcijas (“Beveridža līkne”). Tā bija ES 27 dalībvalstīs līdz 2010. gada pirmajam ceturksnim. Pēc tam brīvo darba vietu skaita pieaugums vairs nekādi neietekmēja bezdarba īpatsvaru. Avots: Eurostat, “Prasmju neatbilstība un darbaspēka mobilitāte” (28.5.2013.).

31Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta iekšējais dokuments: YOI darba dokumenta projekts (2012. gada 8. februāris); Valsts nodarbinātības dienesta modernizācija un aktīva darba tirgus politika Spānijā (2011. gada oktobris, 9. lpp.).

32“Novērtējums par pasākumiem, kas adresēti jauniešiem Latvijā”. Dokumentu Palātai saistībā ar šo revīziju iesniedza Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts.

33Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts, YAT misijas ziņojums par sanāksmi Itālijā 2012. gada 22. februārī.

34Ģenerālsekretariāta operatīvie secinājumi, kas 2012. gada 14. maijā nosūtīti Spānijas pastāvīgajam pārstāvim ES.

35Ģenerālsekretariāta operatīvie secinājumi, kas 2012. gada 14. maijā nosūtīti Grieķijas pastāvīgajam pārstāvim ES.

36Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts, “Youth Employment Initiative and the European Social Fund, European Social Fund thematic paper” [Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un Eiropas Sociālais fonds. Eiropas Sociālā fonda tematiskais dokuments], 2014. gada marts.

37Komisijas paziņotie ESF resursi Itālijai ietvēra valsts līdzekļu pārdali pasākumiem jauniešu bezdarba apkarošanai; tas bija iespējams, samazinot valsts līdzfinansējuma likmi ESF un ERAF darbības programmām. Tādējādi atbrīvotos finanšu resursus, kas bija vairāk nekā 1,5 miljardi EUR, ieguldīja valsts finansēta Kohēzijas rīcības plāna vairākās iniciatīvās, no kurām dažās labuma guvēji bija gados jauni bezdarbnieki.

38Padomes Regula (EK) Nr. 1083/2006, 48. pants.

39COM MEMO 12/100, 14.2.2012.

40Itālijā (Sicīlijā) jauniešu nodarbinātības plāns tika ierosināts 2011. gada 19. decembrī (t. i., pirms YAT iniciatīvas) Itālijas kohēzijas plāna ietvaros. Jauniešu nodarbinātības plānam bija piešķirti 452 miljoni EUR no valsts resursiem, kas bija darīti pieejami, palielinot ESF līdzfinansējumu no ES budžeta Sicīlijas ESF darbības programmai, lai izvairītos no saistību atcelšanas.

41Slovākijā Jaunatnes rīcības plāns nebija tiešs YAT iniciatīvas rezultāts. Tā projekts tika sākts jau agrāk – valsts reformu programmas un grozīto profesionālās izglītības un apmācības tiesību aktu īstenošanas kontekstā.

42Slovākijā mērķgrupa ietvēra ne tikai jauniešus bezdarbniekus, kas jaunāki par 29 gadiem, bet arī cilvēkus, kas vecāki par 50 gadiem un kuriem tāpēc ir grūti atrast darbu. Nebija norādīta ne konkrēta summa, kas piešķirta jauniešu atbalstam, ne arī katrai mērķgrupai paredzēto izveidojamo darba vietu skaits.

43Valsts kvalifikāciju shēmas (Quadro Nacional de Qualificacões) septītais un astotais līmenis.

44YAT īstenošanas kontekstā.

452012. gadā attiecībā uz Īriju šāda ikgadējā caurskatīšanas sanāksme nebija notikusi.

46Profesionālā izglītība un apmācība jauniešiem, atbalsts profesionālo iemaņu apguvei un mikrokredītu izsniegšana.

47Sicīlijas reģions, Decreto del Dirigente Generale Numero 4567, 2014. gada 18. augusts.

Secinājumi un ieteikumi

78

Palāta secināja, ka konsultatīvais atbalsts, ko Komisija sniedza dalībvalstīm, attiecībā uz YAT aprobežojās ar tās informācijas līmeni un kvalitāti, kas Komisijai bija pieejama par to, kā eksistējošie ESF vai valsts pasākumi, kuri adresēti jauniem bezdarbniekiem, darbojās uz vietas (sk. 25.–37. punktu). Turklāt Komisijas novērtējums par dalībvalstu ierosinātajiem darbības programmu grozījumiem galvenokārt koncentrējās uz budžeta aspektiem, nevis uz ES fondu labāko izlietojumu (sk. 58.–61. punktu). Visbeidzot, bija nepilnības tajā, kā Komisija līdz 2014. gadam ziņoja par YAT iniciatīvas rezultātiem (sk. 73.–77. punktu).

Komisija sniedza konsultatīvo atbalstu dalībvalstīm, bet pieejamās informācijas līmenis un kvalitāte bija nepilnīgi

79

YAT neattaisnoja lielās cerības, ko 2012. gada Eiropadomes neformālajā sanāksmē lika uz šo iniciatīvu, arī tāpēc, ka Komisijai pieejamā informācija, kas balstījās uz 2007.–2013. gada plānošanas periodam regulās noteikto uzraudzības un ziņošanas kārtību, bija nepilnīga. Tas nozīmē, ka Komisijai nebija

οvispārēja pārskata par esošajiem ESF finansētajiem jauniešu nodarbinātības pasākumiem un tiem, kuri bija sekmīgi tādā aspektā, ka sasniedza plānotus un reālus rezultātus dalībvalsts līmenī. Šāda informācija būtu palīdzējusi sagatavot praktiskus un īstermiņa priekšlikumus par to, kā pārvirzīt ESF līdzekļus pasākumiem, kas iepriekš vai citur ir izrādījušies efektīvi;

οpilnīgas un atjauninātas informācijas par pieejamo ESF finansējumu, ko varētu potenciāli pārplānot vai pārdalīt.

80

Sagatavošanas darba gaitā Komisija bija izstrādājusi datu lapas katrai no astoņām iesaistītajām dalībvalstīm. Tā arī koordinēja YAT sanāksmes un sagatavoja operatīvos secinājumus saistībā ar ESF pārplānošanu un pārdali. Kaut arī abos gadījumos tas ir pozitīvs Komisijas veikums, to ietekmēja iepriekš minētie ierobežojumi.

81

Palātas veiktā analīze parādīja, ka rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai, kas bija izveidotas astoņās dalībvalstīs, bija sagatavojušas nepilnīgus konkrētos priekšlikumus par to, kā attiecībā uz jauniešiem bezdarbniekiem gūt ātrākus un efektīvākus rezultātus. Plašākai, stabilākai un ilgākam termiņam paredzētai iniciatīvai vajadzētu izstrādāt īpašus valsts rīcības plānus jauniešu nodarbinātības veicināšanai tādā veidā, kā prasītu Komisija, un tā, lai dalībvalstis varētu izmantot struktūrfondus, efektīvi atbalstot centienus samazināt jauniešu bezdarba līmeni.

1. ieteikums

Turpmāk šāda veida iniciatīvām Komisijai ir pienācīgi jāņem vērā iespējas un šķēršļi atbilstoši politiskajam un juridiskajam kontekstam, Komisijas īpašās zināšanas un pieredze šajā jomā (balstoties uz ES un valsts finansētu pasākumu īstenošanu) un vajadzīgo finanšu resursu pieejamība ES un dalībvalstu līmenī.

Kaut arī YAT iniciatīvas rezultātā notika ESF līdzekļu pārplānošana un pārdalīšana, Komisijas novērtējums par darbības programmu grozījumiem galvenokārt koncentrējās uz budžeta aspektiem

82

Saskaņā ar informāciju, kuru Komisijai sniedza dalībvalstis, pārplānoto un pārdalīto ESF līdzekļu kopsumma septiņās no astoņām dalībvalstīm, kas īstenoja iniciatīvu, līdz 2013. gada jūnijam bija 1,9 miljardi EUR. Tomēr ir grūti norādīt precīzu skaitli, jo ne visa ESF pārplānošana ir saistīta ar YAT iniciatīvu, bet tā var notikt arī citu iemeslu dēļ.

83

Pēc YAT sanāksmēm un saistībā ar to operatīvajiem secinājumiem visas dalībvalstis sagatavoja rīcības plānus jauniešu nodarbinātības veicināšanai vai arī iekļāva šos aspektus savās valsts reformu programmās, kaut arī abos gadījumos tas notika vispārīgi. Jebkādu ESF finansējuma pārplānošanu šajā kontekstā var īstenot tikai pēc attiecīgās dalībvalsts ierosinājuma, kad tā iesniedz priekšlikumu grozīt attiecīgo darbības programmu. Pēc tam Komisijai ir jānovērtē dalībvalsts sniegtais pamatojums un, ja tas ir apmierinošs, izmaiņas jāapstiprina.

84

Palāta konstatēja, ka, novērtējot dalībvalstu pieprasījumus grozīt atlasītās darbības programmas, Komisija nepārbaudīja, vai pārplānotie ESF līdzekļi spēs labāk palīdzēt jauniešiem “atrast darbu vai palielināt to nodarbināmību” nekā sākotnēji plānotie pasākumi. Tā vietā Komisijas novērtējums galvenokārt koncentrējās un pārplānošanas pasākuma budžeta aspektiem. Pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniedza Komisijai, Palāta secināja, ka nav arī iespējams novērtēt, kādā mērā dažādu grupu jauniešu bezdarbnieku īpašās intereses tika risinātas ar ESF līdzekļu pārplānošanu un/vai pārdali 2012. gadā.

2. ieteikums

Komisijai 2014.–2020. gada programmu plānošanas posmam

a)jānodrošina, lai turpmāk, kad no dalībvalstīm tiks saņemti pārplānošanas lūgumi, to pamatā būtu iecere sasniegt labākus rezultātus, nevis galvenokārt atrisināt ES līdzekļu apguves problēmas;

b)jāapstiprina dalībvalstu pieprasījumi grozīt darbības programmas tikai tad, ja ar ir pamats uzskatīt, ka ar ierosinātajiem budžeta pārvietojumiem tiks sasniegti papildu rezultāti;

c)jāprasa, lai dalībvalstis savos gada īstenošanas ziņojumos pietiekami detalizēti ziņo gan par ārkārtas pārvedumiem darbības programmu ietvaros, gan par izmaiņām prioritātēs, un iepazīstina ar sasniegtajiem rezultātiem;

d)aktīvi jāpiedalās darbības programmu uzraudzības komitejās un jāmudina dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, ja no gada īstenošanas ziņojumiem ir skaidrs, ka mērķi netiks sasniegti.

Nepilnības Komisijas ziņojumos Padomei par iniciatīvas “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai” ietekmi

85

Tā kā Komisija apzinājās, ka informācija, ko dalībvalstis regulāri sniedz saskaņā ar ESF uzraudzības kārtību nolūkā sagatavot regulārus datu atjauninājumus Padomei par iniciatīvas attīstības gaitu, ir nepilnīga, tā bija izveidojusi ad hoc informācijas pieprasījumus dalībvalstīm. Attiecībā uz šādu informāciju, kuru dalībvalstis sniedz brīvprātīgi, Komisijai nav likumīgu tiesību veikt ticamības un/vai uzticamības pārbaudes. Tomēr arī attiecībā uz datiem, kas tika paziņoti ESF ietvaros, pārbaudes ne vienmēr bija efektīvas.

86

Rezultātā Padomei sniegtās informācijas analīze atklāja dažas nepilnības saistībā ar pilnīgumu, saskaņotību un ticamību. Turklāt, tā kā Komisija regulāri nepārbauda dalībvalstu sniegto informāciju, pastāv potenciāls risks, ka sniegtajos atjauninātajos ziņojumos ir iekļauti paziņojumi, kas nav ticami vai pareizi.

3. ieteikums

Savos paziņojumos izmantojot dalībvalstu sniegtos datus, Komisijai ir jānodrošina, ka tiek veiktas regulāras ticamības pārbaudes.

Šo ziņojumu 2015. gada 11. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN.

Revīzijas palātas vārdā

priekšsēdētājs
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Komisijas atbilde

Kopsavilkums

I

Komisijas kopējā atbilde uz I, II, III un IV punktu.

Jauniešu bezdarbs aizvadīto desmit gadu laikā ir bijusi plaši izplatīta problēma daudzās dalībvalstīs. Lai gan rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai (YAT) tika izveidotas kā ad hoc instruments, tās šai ekonomikas krīzes padziļinātajai problēmai nodrošināja prioritāra statusa piešķiršanu Eiropas politiskajā darba kārtībā.

Pateicoties šai jaunajai izpratnei, gan ES, gan dalībvalstu līmenī ir īstenoti vairāki konkrēti pasākumi, tostarp Garantija jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva (JNI). Jaunatnes nodarbinātības pasākumu kopums (2012), kas papildināja plašāku pasākumu, ietvēra ierosinājumu par Garantijas jauniešiem izveidi. Tā rezultātā Padome 2013. gada aprīlī pieņēma ieteikumu.

Pateicoties tam, Eiropas līderi arī veica konkrētus finansiālus pasākumus, proti, sāka īstenot Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (2013). Tās mērķis ir īpaši atbalstīt jauniešus, kas nav nodarbināti vai iesaistīti izglītības vai mācību procesā, reģionos, kuros jauniešu bezdarba līmenis pārsniedz 25 %. JNI kopā ar ESF ir nodrošinājusi dalībvalstīm mērķtiecīgu finansējumu, lai tās praksē sāktu īstenot Garantiju jauniešiem.

IV

Komisija norāda, ka dalībvalstu aplēstais “pieejamais” ESF finansējums ir indikatīvs, proti, tas ir atkarīgs no jau izsludinātajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un līgumu slēgšanas kārtības saskaņā ar attiecīgajām darbības programmām.

V

Komisija uzskata, ka saistībā ar YAT iniciatīvu Eiropadomes 2012. gada 30. janvāra secinājumos izklāstītās politiskās cerības ir attaisnotas. Visu YAT – savlaicīgas ad hoc iniciatīvas – mērķis bija izmantot ES un valsts instrumentus, tostarp struktūrfondus, un apspriest politikas reformas, kas jāiekļauj jaunatnes nodarbinātības plānos. Grupu uzdevums bija stimulēt rīcību, uzlabojot informētību augstākajā politiskajā līmenī, radot steidzamības sajūtu un nosakot konkrētāku darbības virzienu, vienlaikus neradot papildu administratīvās un/vai juridiskās procedūras.

Komisija arī uzskata, ka YAT sniedza būtisku ieguldījumu, sagatavojot ceļu jaunām iniciatīvām jauniešu bezdarba apkarošanai, tostarp Garantijai jauniešiem, JNI un uzlabotai ESF plānošanai 2014.–2020. gada periodā, un panākot, ka jauniešiem tiek pievērsta lielāka uzmanība.

Komisija aktīvi izmantoja visus tai pieejamos instrumentus, ņemot vērā spēkā esošo tiesisko regulējumu, lai īstenotu YAT iniciatīvas mērķus un par tiem ziņotu.

Lai gan dalītās pārvaldības ietvaros izmantoto līdzekļu gadījumā Komisijas rīcībā dažkārt var nebūt sīkas informācijas par visiem atbalstītajiem pasākumiem un viens no YAT sanāksmju mērķiem bija kopā ar dalībvalstīm atkārtoti pārbaudīt pieejamā ESF finansējuma aplēses, nodrošinot labākās un aktuālākās informācijas izmantošanu, Komisija sniedz ieteikumus un norādījumus, tostarp pamatojoties uz Eiropas pusgada ietvaros iegūto informāciju un veikto politikas novērtējumu.

Tipiskie ESF atbalstītie pasākumi jauniešu nodarbinātības veicināšanai ir apmācības, darba pieredze, darbā pieņemšanas subsīdijas, turpmākas mācības un izglītība, un attiecībā uz finansēto pasākumu piemērotību tikai īstenota pieeja, saskaņā ar kuru dalībvalstis tika rosinātas veicināt tos pasākumus, kas sniedz labus rezultātus.

Komisija savos regulārajos ziņojumos Eiropadomei, kas sagatavoti, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, informēja par vairākām pēc YAT mobilizācijas novērotām pozitīvām norisēm – uz vietas sāktajiem pasākumiem, atbalstu no valsts budžeta un atbalstīto jauniešu skaitu. Komisija uzskata, ka līdzekļi, kas tika pārplānoti, lai palielinātu finansiālo atbalstu labi funkcionējošām jauniešu programmām, bija nepārprotams uzlabojums jauniešiem paredzētā ES atbalsta jomā.

Attiecībā uz uzraudzību Komisija norāda, ka dalītās pārvaldības ietvaros dalībvalstis ir atbildīgas par uzraudzības un ziņošanas sistēmu izveidi un par to uzticamības nodrošināšanu un Komisija veic šo sistēmu revīziju. Komisijas rīcībā bija ziņojumos iegūtā informācija, kā paredzēts ESF regulā. Turklāt, tā kā YAT iniciatīva jau sākotnēji bija pieteikta kā politisks uzdevums, Komisija datus apkopoja arī neoficiālā ceļā, izmantojot anketas un informācijas pieprasījumus, kā arī citu politikas procesu, piemēram, Eiropas pusgada, ietvaros. Komisijai nav likumīgu pilnvaru veikt šādas informācijas ticamības un/vai pamatotības pārbaudes.

VI – pirmais ievilkums

Komisija pieņem šo ieteikumu.

Komisija savā rīcībā vienmēr ņem vērā politisko, juridisko, finanšu un administratīvo kontekstu. Komisija zināja, ka konkrētās YAT iniciatīvas gadījumā tā saskarsies ar vairākiem ierobežojumiem. Tomēr tas nebija iemesls bezdarbībai. Ņemot vērā nepieņemamo situāciju jauniešu nodarbinātības jomā, Komisija bija apņēmusies veikt visus iespējamos pasākumus tās uzlabošanai.

Parasti šādu uzdevumu izpildē Komisija pamatojas uz pieredzi, kas iegūta, īstenojot Eiropas strukturālos un investīciju fondus, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu, kā arī piedaloties Eiropas pusgadā.

VI – otrais ievilkums – a)

Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums ietver vajadzīgās prasības.

ESIF 2014.–2020. gada tiesiskais regulējums jau sniedz efektīvu ieguldījumu lietderīgāka līdzekļu izmantojuma nodrošināšanai. Tas tiks panākts, cita starpā izmantojot izpildes sistēmu un rezervi, ex-ante nosacījumus, kopējus īstenošanas un rezultātu rādītājus. Turklāt ESIF izmantošana un plānošana ir cieši saistīta ar Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju un konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem.

Kopīgo noteikumu regulas (KNR) 30. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāsniedz DP grozījumu pamatojums saistībā ar paredzamo ietekmi uz valsts “ES 2020” mērķu, kā arī DP konkrēto mērķu sasniegšanu.

Turklāt KNR 23. pantā ir paredzēts, ka Komisija pēc savas iniciatīvas var pieprasīt, lai dalībvalsts ierosina grozījumu veikšanu savās darbības programmās ar mērķi nodrošināt atbilstību Padomes ieteikumiem Eiropas pusgada kontekstā, un tādējādi garantēt, ka ESIF atbalsta svarīgas izaugsmes un nodarbinātības prioritātes valsts vai reģionālajā līmenī.

Komisija norāda, ka arī visu ar budžetu / līdzekļu apgūšanu saistīto jautājumu pārraudzība ietilpst tās uzraudzības pienākumos.

VI – otrais ievilkums – b)

Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums ietver vajadzīgās prasības.

KNR 30. pantā ir skaidri noteikts, ka pēc tam, kad Komisija ir novērtējusi dalībvalsts sniegto pamatojumu, un pēc papildinformācijas pieprasījuma saņemšanas dalībvalsts sniedz Komisijai visu vajadzīgo papildinformāciju. Turklāt uz DP grozījumiem attiecas konkrēti papildu noteikumi saistībā ar izpildes rezerves piešķiršanu.

VI – otrais ievilkums – c)

Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums ietver vajadzīgās prasības.

KNR 50. pantā ir paredzēta gada īstenošanas ziņojumu iesniegšana par visiem būtiskajiem ar izpildi saistītajiem aspektiem. Dalībvalstīm arī ir jāziņo, pamatojoties uz intervences kategorijām, kā paredzēts attiecīgajā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 215/2014.

VI –otrais ievilkums – d)

Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka tāda jau ir pašreizējā prakse, ņemot vērā arī tās īpašās pilnvaras uzraudzības komitejā.

VI – trešais ievilkums

Komisija pieņem šo ieteikumu. Dalītās pārvaldības kontekstā Komisija pārbauda arī dalībvalstu iesniegto grāmatvedības dokumentu un īstenošanas datu reģistrācijas un uzglabāšanas sistēmu robustumu. Tas parasti tiek darīts, Komisijai un valsts revīzijas iestādēm veicot sistēmu revīziju.

KNR ir noteikts, ka 2014.–2020. gada periodā ESF/JNI vadošā iestāde datorizētā sistēmā apkopo, uzglabā un reģistrē ticamus datus par rādītājiem (125. panta 2. punkta a), d) un e) apakšpunkts). Komisija veic šīs sistēmas revīziju.

Ievads

09

Komisija ierosināja izveidot rīcības grupas valstīs, kurās jauniešu bezdarba līmenis ievērojami pārsniedz ES vidējo rādītāju. Eiropadome šo ierosinājumu apstiprināja. Minētajā laikā ES vidējais rādītājs bija 22,3 %, un tika izvēlēts atsauces rādītājs, proti, 30 %. Attiecīgā pasākuma īstenošanai kvalificējās astoņas dalībvalstis. Minētais rādītājs bija saskanīgs ar Eiropadomes paziņojumu. Komisija uzskata, ka tā rīkojās saskaņā ar Eiropadomes paziņojumu.

Apsvērumi

Komisijas kopējā atbilde uz 25. un 26. punktu

Komisija ir pilnvarota uzraudzīt ES finansējumu tikai saskaņā ar regulās paredzētajiem noteikumiem, un dalībvalstīm ir ievērojama rīcības brīvība saistībā ar informācijas ziņošanu par darbības rezultātiem. Lai gan attiecībā uz jauniešiem patiešām bija spēkā kopējs (obligāts) īstenošanas rādītājs, dalībvalstis gada īstenošanas ziņojumā ziņoja arī par gada laikā gūtajiem rezultātiem, pamatojoties uz DP noteiktajiem īpašajiem rādītājiem attiecībā uz katru prioritāro asi, tomēr šie īpašie rādītāji nesniedza iespēju apkopot datus ES līmenī. Komisija visos gadījumos ir ievērojusi šos noteikumus.

27

Komisija uzskata, ka ir noteikts pietiekams skaits rādītāju. Lai gan uz katru DP attiecas specifiski rādītāji, tie Komisijai sniedz iespēju veikt pienācīgu uzraudzību.

Novērtēšanas tīkla ekspertu pētījumā konstatētā problēma galvenokārt izriet no fakta, ka atšķirībā no ziņošanas par īstenošanas rādītājiem ziņošana par rezultātu rādītājiem attiecībā uz konkrētiem pasākumiem nav obligāta. Tāpēc vispusīgi un saskaņoti dati par rādītājiem nav pieejami. Šī problēma tiks novērsta, ieviešot kopējus īstenošanas un rezultātu rādītājus attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu.

28

Palātas minētajā Iekšējās revīzijas dienesta ziņojumā ir secināts, ka dažas pastāvošās nepilnības izriet no tiesiskā regulējuma, uz kuru Komisija parasti pamatojas savā darbā. Iekšējās revīzijas dienesta ziņojumā arī atzīts, ka ir būtiski uzlabotas īstenošanas prasības, kas ieviestas, pieņemot 2014.–2020. gada tiesisko regulējumu. Vadošajām iestādēm 2007.–2013. gada periodā darbības programmās bija jānosaka konkrēti rezultātu rādītāji un mērķi. Tas tika apspriests, plānojot darbības programmas. Komisija atzīst, ka tādējādi apkopošana ES līmenī ir bijusi problemātiska, tomēr uzskata, ka tās īstenotā uzraudzība darbības programmas līmenī ir pienācīga. Turklāt Komisija ir veikusi pētījumu, lai analizētu visus konkrētos rezultātu rādītājus, un izmantojusi iegūtās zināšanas, lai ierosinātu kopējos rezultātu rādītājus 2014.–2020. gada periodam, kā arī ir izveidojusi novērtēšanas tīklu, lai apkopotu no vadošajām iestādēm iegūtos uzraudzības un novērtēšanas pierādījumus nolūkā nodrošināt informāciju par īstenošanu referentiem un Komisijai ziņošanas vajadzībām.

29

Komisija norāda, ka Komisijas referenti, pateicoties to regulārajai divpusējai saziņai ar vadošajām iestādēm, to veiktajam gada īstenošanas ziņojuma novērtējumam un dalībai regulā paredzētajās sanāksmēs, kā arī sanāksmēs ar politikas departamentu pārstāvjiem dalībvalstīs Eiropas pusgada cikla ietvaros, ir informēti par gūto progresu un “labo praksi” saistībā ar DP īstenošanu. Viņi ir veikuši atšķirīgu konkrētu rādītāju analīzi, tāpēc labi pārzina dažādu DP īstenošanas efektivitāti.

Turklāt Komisija sāka vairākus 2007.–2013. gada perioda politikas programmu novērtējumus, un tie kļūs pieejami laikā līdz 2016. gada vidum. Visi minētie novērtējumi sniegs noderīgus pierādījumus par programmu īstenošanu. Turklāt galīgajos ziņojumos būs iekļautas īpašas daļas, kas būs veltītas gūtajai pieredzei un labajai praksei.

Komisijas kopējā atbilde uz 30.–32. punktu

Komisijas ziņojums bija pārskats, kas sagatavots, pamatojoties uz vadošajām iestādēm adresētām anketām. T. i., tā pamatā bija pašu dalībvalstu novērtējums par to, kuras darbības bija efektīvas un būtu uzskatāmas par labo praksi. Ziņojuma mērķis bija izplatīt politikas idejas un praksi, lai “iedvesmotu” politikas veidotājus. Ziņojuma mērķis nebija sniegt ESF intervenču kvalitātes un efektivitātes novērtējumu.

34

Komisija norāda, ka viens no YAT sanāksmju uzdevumiem bija kopā ar dalībvalstīm precīzāk novērtēt to, kāds ES finansējums būtu pieejams un ko vēl iespējams darīt, lai risinātu bez darba esošo jauniešu vajadzības.

35

Dalītās pārvaldības kontekstā attiecīgā konkrētā informācija par darbībām ir pieejama dalībvalstu līmenī, jo dalībvalstis ir atbildīgas par dažādu uzaicinājumu iesniegt pieteikumus izsludināšanu un īstenošanu. Lai gan 2007.–2013. gada periodā tiesiskais regulējums radīja objektīvus ierobežojumus, Komisija ir aktīvi centusies regulārāk vākt informāciju no dalībvalstīm par ESF atbalstu jauniešu nodarbinātības pasākumiem saistībā ar citām ES mēroga iniciatīvām jauniešu nodarbinātības jomā.

36

Komisija norāda, ka tās aplēšu pamatā bija dalībvalstu brīvprātīgi iesniegtie dati. Šīs aplēses bija tikai divpusējo apspriežu izejas punkti, un tās tika sistemātiski atjauninātas, pamatojoties uz atsevišķu dalībvalstu faktisko situāciju.

37

Komisija atzīst, ka attiecībā uz SK tika pieļauta tehniska kļūda. Tomēr diskusija YAT sanāksmē notika, pamatojoties uz pareiziem datiem.

38

Komisija norāda, ka YAT sanāksmju sagatavošanā visu novērtējumu pamatā vajadzētu būt darbībām, ko Komisija ir paziņojusi, apstiprinājusi un reāli spējusi īstenot saskaņotajā termiņā un atbilstoši spēkā esošajam tiesiskajam regulējumam.

40

Komisija uzskata, ka YAT mērķis nebija ne ex ante analīžu nodrošināšana dalībvalstīm attiecībā uz konkrētām jauniešu grupām, ne nākotnē vajadzīgo prasmju izvērtējumi.

Turklāt darba tirgus vajadzību analīzē Komisija nepamatojas tikai uz valstu datu lapām, kas tika izmantotas kā informatīvi dokumenti YAT divpusējo sanāksmju vajadzībām. Reģionālie referenti sagatavo sīki izstrādātus valstu ziņojumus un padziļināti analizē nodarbinātības un sociālo politiku dalībvalstīs, un šī informācija pēc tam tiek izmantota konkrētām valstīm adresētu ieteikumu sagatavošanā. Jauniešu bezdarba problēmas risināšana ietver visaptverošu pieeju, un valstu datu lapas atspoguļo konsekventus datus un politiku ne tikai saistībā ar nodarbinātības jautājumiem, bet arī par dažādiem citiem būtiskiem aspektiem, piemēram, izglītību.

Gan nosakot dalībvalstis ar augstāko jauniešu bezdarba līmeni, gan veicot turpmāku analīzi un diskusijas, tika izmantota standarta Eurostat noteiktā jauniešu definīcija (15–24). Tomēr YAT pamatuzdevums bija nodrošināt piemērotāko, konkrētai valstij paredzēto rīcību, tāpēc atsevišķos gadījumos, kad to attaisnoja valsts apstākļi, tika atļauta zināma definīcijas elastība.

41

YAT mērķis bija izskatīt ātras rīcības iespējas, lai reaģētu uz krīzes tiešo ietekmi. Prasmju neatbilstība ir strukturāla problēma, un ESF DP plānošana 2006. gadā jau tika veikta ar mērķi risināt darba tirgu strukturālās problēmas. Tomēr šo virzību uz strukturālo reformu ir būtiski kavējusi ekonomikas krīze, visā ES strauji augot bezdarba rādītājiem. Tāpēc, lai gan YAT iniciatīva bija paredzēta tam, lai rastu tūlītējus risinājumus gan saistībā ar finansējumu, gan politikas īstenošanu, Komisija kopumā vienlaikus centās veicināt dalībvalstu atgriešanos uz reformu ceļa.

Turklāt būtisku konkrētas politikas informācijas apkopošanas darba daļu Komisija veic sava analītiskā darba kontekstā saistībā ar Eiropas pusgada analīzi, publicējot šo informāciju Komisijas/valstu ziņojumos. Komisija savā darbā pamatojas uz vairākiem ekspertu ziņojumiem un EMPL ĢD iekšpolitikas ziņojumu piemēriem, jo īpaši tā sauktajiem valstu ziņojumiem, kas ir izstrādāti Eiropas pusgada kontekstā.

42

Komisija norāda, ka astoņās valstu datu lapās bija ierosinātas politikas pamatnostādnes, kuru pamatā bija darba tirgus vajadzību analīze. Tās sagatavošanā izmantoti dažādi avoti, jo īpaši analītiskais darbs, ko Komisija ir veikusi Eiropas pusgada kontekstā.

43

Skatīt Komisijas atbildi uz 41. punktu.

44

Jauniešu situācija darba tirgū Itālijā bija īpaši sarežģīta. Valsts datu lapā bija noteiktas atsevišķas īpaša riska grupas, tostarp jaunieši ar vidējo un augstāko izglītību pēc mācību pabeigšanas, tomēr iniciatīvas paredzēja vispārēju pieeju, lai risinātu situāciju daudzpusīgi.

Izvēle nodot līdzekļu pārvaldību (tāpat kā visu pārējo YAT iniciatīvu gadījumā) neapšaubāmi tika veikta ar divkāršu mērķi, proti, paaugstināt cilvēku kapitāla rādītājus (lai mazinātu bezdarbu) un paātrināt izdevumus (ņemot vērā apstākli, ka “problēmas Itālijā nav saistītas ar izdevumu prioritātēm, bet īstenošanas kavējumiem”, kā norādīts valsts datu lapā).

45

Komisija norāda, ka visos YAT rezultātu novērtējumos ir jāņem vērā YAT misiju mērķi un uzdevums, kā arī ESF tiesiskais regulējums.

47

YAT pamatuzdevums bija augsta līmeņa politiskajās apspriedēs noteikt veidus, kā valsts iestādēm pārdalīt līdzekļus projektiem, kas īsā laikā sniegtu efektīvākos rezultātus. Šajās apspriedēs galvenokārt tika panāktas vienošanās par to, kā rīkoties saistībā ar konkurējošām ESF prioritātēm, bet tajās netika aplūkoti līdzekļu pārvaldības praktiskie pasākumi. Sanāksmes sniedza iespēju izskatīt dažādas iespējas, kas bija praktiski jāpārbauda, ņemot vērā katras DP specifiku.

Pirms jebkādu pārplānošanas pasākumu veikšanas ar dalībvalstīm bija jāapspriež tas, kādā mērā ESF līdzekļus būtu iespējams novirzīt jauniešu programmām.

Piemēram, tādu valstu gadījumā kā Itālija, kas ir pieņēmusi daudzas DP, bija jāpārbauda katra sīki izstrādātā priekšlikuma piemērojamība saistībā ar katras DP situāciju (īstenošanu, rezultātiem) (piemēram, kuru DP pārplānot, kādā apmērā utt.).

49

Komisija uzskata, ka Ģenerālsekretariāta (ĢS) praktisko secinājumu kopsavilkums nebūtu jālasa nošķirti. Īpašajā Grieķijas gadījumā tehniskais atbalsts jau bija ļoti intensīvs, ņemot vērā finansiālās palīdzības programmu, un ĢS praktiskajos secinājumos bija ieteikts paplašināt/stiprināt spēkā esošās iniciatīvas, izstrādājot politiskās pamatnostādnes, kā arī sagatavot pamatu konkrētu pasākumu precīzākai izstrādei, reaģējot uz konstatētajām vajadzībām. YAT praktiskais rezultāts bija 2012. gada decembrī pieņemtais Grieķijas “Mērķtiecīgu intervenču rīcības plāns jauniešu nodarbinātības un uzņēmējdarbības stiprināšanai”.

Turklāt dalībvalstis Eiropas pusgada kontekstā no Komisijas jau saņem sīkus valstu novērtējumus un politikas ieteikumus.

50

Komisija atsaucas uz savu atbildi uz 29., 44. un 47. punktu.

Attiecīgos gadījumos uzraudzības komitejas sanāksmēs, kurās Komisija piedalās kā padomdevēja, tika apspriestas konkrētas izmaiņas uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus un atlases kritērijos. Komisija uzskata, ka ierosināto iniciatīvu pievienoto vērtību apsprieda ne tikai saistībā ar to gaidāmo ietekmi uz līdzekļu apgūšanu.

51

Komisija norāda, ka DP izmaiņas ne vienmēr bija pilnīgi saistītas ar jaunatnes nodarbinātības pasākumiem. Tās bieži vien bija ietvertas plašākos līdzekļu pārdales pasākumos saistībā ar nodarbinātības pasākumiem kopumā. Turklāt YAT kontekstā Komisijas padomdevējas pilnvaras neaprobežojās tikai ar finanšu pārdales apsvērumiem.

53

Komisija uzskata, ka, lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par YAT iniciatīvas finanšu rezultātiem, svarīgi iekļaut arī informāciju par finanšu resursiem, kas paredzēti ar jauniešiem saistītām iniciatīvām un izriet no valsts līdzfinansējuma samazināšanas ESF un ERAF DP ietvaros. Piemēram, Itālijas gadījumā šie no DP pārplānošanas iegūtie resursi tika izmantoti, lai finansētu virkni valsts Kohēzijas rīcības plānā iekļauto iniciatīvu (tostarp Jaunatnes plānu Sicīlijā). Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju šie resursi veido papildu finansējumu aptuveni EUR 1,5 miljardu apmērā, un tie bija daļa no pārdalītajiem līdzekļiem, par kuriem saistībā ar Itāliju tika ziņots YAT uzdevuma laikā.

54

Komisija atzīst tehnisko kļūdu, kurai tomēr bija ļoti neliela ietekme uz kopējo summu (mazāk nekā 4 % no kopējā ESF apmēra, mazāk nekā 1,2 %, ņemot vērā kopējo YAT budžetu, tostarp Itālijas Kohēzijas rīcības plānu).

56

Dalītās pārvaldības ietvaros dalībvalstis ir atbildīgas par uzraudzības un ziņošanas sistēmu izveidi un par to uzticamības nodrošināšanu, un Komisija veic šo sistēmu revīziju.

60

Komisija uzskata, ka palielināt finansiālo atbalstu jauniešu programmām (apmācībai utt.), kas jau sniedza rezultātus uz vietas, ir labāk nekā zaudēt līdzekļus automātiskas atcelšanas dēļ. Programmas, kas tika nostiprinātas, jau bija novērtētas to pieņemšanas laikā, un to īstenošana bija saskaņā ar regulu prasībām.

Tipiskie ESF atbalstītie pasākumi jauniešu nodarbinātības veicināšanai ir apmācības, darba pieredze, darbā pieņemšanas subsīdijas, turpmākas mācības un izglītība, un attiecībā uz finansēto pasākumu piemērotību tikai īstenota pieeja, saskaņā ar kuru dalībvalstis tika rosinātas veicināt tos pasākumus, kas sniedz labus rezultātus. Vispārējā jauniešu bezdarba kontekstā 2011. gadā (zems vispārējais nodarbinātības līmenis un augoši bezdarbības rādītāji, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem, kas nav nodarbināti vai iesaistīti izglītības vai mācību procesā) viens no Komisijas galvenajiem mērķiem bija palielināt dalībnieku skaitu pasākumos, kas potenciāli varētu uzlabot jauniešu nodarbināmību darba tirgū. Visbeidzot, visi minētie pasākumi joprojām ir būtiski arī Garantijas jauniešiem kontekstā, kuru finansiāli atbalsta arī ESF.

Kopējā atbilde uz 64. punktu un 7. izcēlumu

Komisija uzsver, ka YAT divpusējās sanāksmēs tika apspriestas prioritārās grupas, kas ietvēra gan augsti kvalificētus jauniešus, gan jauniešus ar pamatizglītību. Šīs abas grupas bija aptvertas arī Portugāles Jaunatnes rīcības plānā “Impulso Jovem” un attiecīgā DP pārplānošanā.

Kopējā atbilde uz 65., 66., 67. punktu un 8. izcēlumu

Komisija norāda, ka valstu reformu programmas ir stratēģiski dokumenti, par kuriem atbildīgas tikai dalībvalstis. To mērķis nav aprakstīt, kuri pasākumi YAT sanāksmes rezultātā saņemtu ES fondu atbalstu.

Komisija uzrauga jauniešu situāciju darba tirgū Eiropas pusgada kontekstā – mērķis ir politikas reformu stiprināšana un veicināšana ES iedzīvotāju interesēs. Šajā saistībā Komisija nodrošina padziļinātu analītisku novērtējumu valstu ziņojumos un ierosina politikas darbības konkrētām valstīm paredzētos ieteikumu projektos. Eiropas pusgada ietvaros 2015. gadā piecas dalībvalstis saņēma ieteikumus pieņemt vērienīgākus politikas pasākumus šajā jomā.

68

Komisija norāda, ka, lai nodrošinātu dalībvalstīm piemērotā administratīvā sloga samazināšanu līdz absolūtam minimumam un sniegtu ātrus rezultātus, YAT iniciatīvas tika īstenotas un uzraudzītas saskaņā ar ESF tiesību normām.

70

Komisija norāda, ka saistībā ar rādītāju mērķiem sniegtā informācija ir atkarīga no ierosināto DP grozījumu vispārējā konteksta, kā arī no tā, vai tie ir konkrēti saistīti ar jauniešu nodarbinātību vai – plašākā mērā – ar nodarbinātības pasākumu stimulēšanu attiecībā uz visām mērķa grupām saskaņā ar DP.

Piemēram, Grieķijas gadījumā uzraudzības rādītāji attiecībā uz jauniešiem darbības programmās jau bija iekļauti.

71

Komisija norāda, ka gada pārskata sanāksmju protokols nav vienīgais informācijas avots saistībā ar Komisijas veikto DP regulāro uzraudzību.

Komisijas kopējā atbilde uz 72. punktu un 9. izcēlumu

Komisija dažkārt apšauba gada īstenošanas ziņojumā norādīto konkrēto radītāju vērtību pamatotību. Komisija un dalībvalstu revīzijas iestādes veic arī dalībvalstu datorsistēmu revīzijas.

Komisija atzīst, ka Lietuvas vadošās iestādes sniegtajā informācija bija viena tehniska kļūda.

73

Komisijas rīcībā bija ziņojumos iegūtā informācija, kā paredzēts ESF regulā. Turklāt, tā kā YAT iniciatīva jau sākotnēji bija pieteikta kā politisks uzdevums, Komisija datus apkopoja arī neoficiālā ceļā, izmantojot anketas un informācijas pieprasījumus, kā arī citu politikas procesu, piemēram, Eiropas pusgada, ietvaros.

Attiecībā uz YAT nebija iespējams īstenot nekādu oficiālu uzraudzības vai ziņošanas procesu, kas pārsniegtu ESF uzraudzības mehānisma robežas.

75

Eiropadomei adresētie ziņojumi sniedza vispārēju pārskatu par YAT īstenošanas situāciju, pamatojoties uz ad hoc kārtībā savāktajiem datiem no dalībvalstīm. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 68. punktu.

76

Skatīt Komisijas atbildi uz 72. punktu.

Komisijas sagatavoto ziņojumu pamatā bija Itālijas sniegtā informācija. Saistībā uz kavējumiem, kas bija īpaši lieli valsts plāna sākotnējā posmā, Komisija mudināja veikt iespējami ātru īstenošanu.

77

Dalītās pārvaldības ietvaros dalībvalstis ir atbildīgas par uzraudzības un ziņošanas sistēmu izveidi un par to uzticamības nodrošināšanu, un Komisija veic šo sistēmu revīziju. Komisija pārbauda sistēmu noturību, veicot revīzijas.

Secinājumi un ieteikumi

Komisijas kopējā atbilde uz 78. un 79. punktu

Komisija uzskata, ka saistībā ar YAT iniciatīvu Eiropadomes 2012. gada 30. janvāra secinājumos izklāstītās politiskās cerības ir attaisnotas. Visu YAT mērķis bija izmantot ES un valsts instrumentus, tostarp struktūrfondus, un apspriest politikas reformas, kas jāiekļauj jaunatnes nodarbinātības plānos. YAT iniciatīvā galvenā uzmanība bija pievērsta attiecīgajās dalībvalstīs konstatētajām problēmām. Grupu uzdevums bija stimulēt rīcību, uzlabojot informētību augstākajā politiskajā līmenī, radot steidzamības sajūtu un nosakot konkrētāku darbības virzienu, vienlaikus neradot papildu administratīvās un/vai juridiskās procedūras.

Komisija aktīvi izmantoja visus tai pieejamos instrumentus, ņemot vērā spēkā esošo tiesisko regulējumu, lai īstenotu YAT iniciatīvas mērķus un par tiem ziņotu. YAT pieredzi izmantoja, lai izstrādātu jaunas politikas iniciatīvas, piemēram, Jaunatnes nodarbinātības pasākumu kopumu un Padomes ieteikumu par Garantiju jauniešiem. Turklāt situācija astoņās attiecīgajās dalībvalstīs (kā arī citās dalībvalstīs ar augstu jauniešu bezdarba līmeni) tika rūpīgi uzraudzīta, īstenojot normālos Eiropas pusgada procesus, un tika izstrādāti ar jauniešu nodarbinātību saistīti ieteikumi konkrētām dalībvalstīm. Komisija savos regulārajos ziņojumos Eiropadomei, kas sagatavoti, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, informēja par vairākām pēc YAT mobilizācijas novērotām pozitīvām norisēm – uz vietas sāktajiem pasākumiem, atbalstu no valsts budžeta un atbalstīto jauniešu skaitu.

79 – pirmais ievilkums

Tā kā dalītās pārvaldības ietvaros īstenoto fondu gadījumā Komisijas rīcībā dažkārt var nebūt sīkas informācijas par visiem atbalstītajiem pasākumiem, Komisija sniedz ieteikumus un norādījumus, tostarp pamatojoties uz Eiropas pusgada ietvaros iegūto informāciju un veikto politikas novērtējumu.

79 – otrais ievilkums

Viens no YAT sanāksmju mērķiem bija kopā ar dalībvalstīm atkārtoti pārbaudīt pieejamā ESF finansējuma aplēses, nodrošinot labākās un aktuālākās informācijas izmantošanu.

80

Komisija uzskata, ka “valstu datu lapām” bija jābūt vispārīgām, jo tajās ir apkopota analīze, ko Komisija regulāri veic par norisēm darba tirgū (piemēram, ikgadējais ziņojums par nodarbinātību un sociālajām izmaiņām Eiropā, ikgadējais ziņojums par darba tirgu un algu izmaiņām, kā arī ES ceturkšņa pārskats par nodarbinātību un sociālajiem apstākļiem).

81

Ņemot vērā ārkārtas situāciju jaunatnes nodarbinātības jomā, Komisija un Eiropadome nolēma sākt savlaicīgu ad hoc iniciatīvu, kas nodrošināja pieejamo ESF līdzekļu novirzīšanu pasākumiem, kuri saistīti ar jauniešiem.

Komisija arī uzskata, ka YAT sniedza būtisku ieguldījumu, sagatavojot ceļu jaunām iniciatīvām jauniešu bezdarba apkarošanai, tostarp Garantijai jauniešiem, JNI un uzlabotai ESF plānošanai 2014.–2020. gada periodā, un panākot, ka jauniešiem tiek pievērsta lielāka uzmanība.

1. ieteikums

Komisija pieņem šo ieteikumu.

Komisija savā rīcībā vienmēr ņem vērā politisko, juridisko, finanšu un administratīvo kontekstu. Komisija zināja, ka konkrētās YAT iniciatīvas gadījumā tā saskarsies ar vairākiem ierobežojumiem. Tomēr tas nebija iemesls bezdarbībai. Ņemot vērā nepieņemamo situāciju jauniešu nodarbinātības jomā, Komisija bija apņēmusies veikt visus iespējamos pasākumus tās uzlabošanai.

Parasti šādu uzdevumu izpildē Komisija pamatojas uz pieredzi, kas iegūta, īstenojot Eiropas strukturālos un investīciju fondus, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu, kā arī piedaloties Eiropas pusgadā.

82

Komisija piekrīt, ka ir sarežģīti sniegt stabilu vispārēju rādītāju, ņemot vērā apstākli, ka Komisija var piekļūt tikai oficiālajiem lēmumiem DP grozījumiem un ka summas, kas DP vai dalībvalstī ir pieejamas novirzīšanai DP ietvaros vai starp DP, ir dinamiski mainījušās atkarībā no tā, kādā līmenī un cik ātri ir noslēgti ar projektiem saistītie līgumu, un no DP īstenošanas vispārējā progresa.

84

Komisija uzskata, ka līdzekļi, kas tika pārplānoti, lai palielinātu finansiālo atbalstu labi funkcionējošām jauniešu programmām, atspoguļoja nepārprotamu uzlabojumu jauniešiem paredzētā ES atbalsta jomā. Šādā veidā stiprinātie pasākumi jebkurā gadījumā tika izraudzīti, īstenoti un uzraudzīti saskaņā ar noteikumiem, un tādējādi tika uzskatīts, ka tie sniedz pozitīvus rezultātus pat gadījumos, kad vēl bija pāragri veikt pilnvērtīgu novērtējumu.

Tipiskie ESF atbalstītie pasākumi jauniešu nodarbinātības veicināšanai ir apmācības, darba pieredze, darbā pieņemšanas subsīdijas, turpmākas mācības un izglītība, un attiecībā uz finansēto pasākumu piemērotību tikai īstenota pieeja, saskaņā ar kuru dalībvalstis tika rosinātas veicināt tos pasākumus, kas sniedz labus rezultātus.

Turklāt Komisija atsaucas uz savām atbildēm uz 60., 72. un 76. punktu.

2. ieteikums – a)

Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums ietver vajadzīgās prasības.

ESIF 2014.–2020. gada tiesiskais regulējums jau sniedz efektīvu ieguldījumu lietderīgāka līdzekļu izmantojuma nodrošināšanai. Tas tiks panākts, cita starpā izmantojot izpildes sistēmu un rezervi, ex ante nosacījumus, kopējus īstenošanas un rezultātu rādītājus. Turklāt ESIF izmantošana un plānošana ir cieši saistīta ar Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju un konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem.

Kopīgo noteikumu regulas (KNR) 30. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāsniedz DP grozījumu pamatojums saistībā ar paredzamo ietekmi uz valsts “ES 2020” mērķu, kā arī DP konkrēto mērķu sasniegšanu.

Turklāt KNR 23. pantā ir paredzēts, ka Komisija pēc savas iniciatīvas var pieprasīt, lai dalībvalsts ierosina grozījumu veikšanu savās darbības programmās ar mērķi nodrošināt atbilstību Padomes ieteikumiem Eiropas pusgada kontekstā, un tādējādi garantēt, ka ESIF atbalsta svarīgas izaugsmes un nodarbinātības prioritātes valsts vai reģionālajā līmenī.

Komisija norāda, ka arī visu ar budžetu / līdzekļu apgūšanu saistīto jautājumu pārraudzība ietilpst tās uzraudzības pienākumos.

2. ieteikums – b)

Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums ietver vajadzīgās prasības.

KNR 30. pantā ir skaidri noteikts, ka pēc tam, kad Komisija ir novērtējusi dalībvalsts sniegto pamatojumu, un pēc papildinformācijas pieprasījuma saņemšanas dalībvalsts sniedz Komisijai visu vajadzīgo papildinformāciju. Turklāt uz DP grozījumiem attiecas konkrēti papildu noteikumi saistībā ar izpildes rezerves piešķiršanu.

2. ieteikums – c)

Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums ietver vajadzīgās prasības.

KNR 50. pantā ir paredzēta gada īstenošanas ziņojumu iesniegšana par visiem būtiskajiem ar izpildi saistītajiem aspektiem. Dalībvalstīm arī ir jāziņo, pamatojoties uz intervences kategorijām, kā paredzēts attiecīgajā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 215/2014.

2. ieteikums – d)

Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka tāda jau ir pašreizējā prakse, ņemot vērā arī tās īpašās pilnvaras uzraudzības komitejā.

Komisijas kopējā atbilde uz 85. un 86. punktu

Dalītās pārvaldības ietvaros dalībvalstis ir atbildīgas par uzraudzības un ziņošanas sistēmu izveidi un par to uzticamības nodrošināšanu, un Komisija veic šo sistēmu revīziju.

Komisija pārbauda dalībvalstu sniegto datu ticamību, veicot revīzijas.

KNR ir noteikts, ka 2014.–2020. gada periodā ESF/JNI vadošā iestāde datorizētā sistēmā apkopo, uzglabā un reģistrē ticamus datus par rādītājiem (125. panta 2. punkta a), d) un e) apakšpunkts). Komisija veic šīs sistēmas revīziju.

3. ieteikums

Komisija pieņem šo ieteikumu. Dalītās pārvaldības kontekstā Komisija pārbauda arī dalībvalstu iesniegto grāmatvedības dokumentu un īstenošanas datu reģistrācijas un uzglabāšanas sistēmu robustumu. Tas parasti tiek darīts, Komisijai un valsts revīzijas iestādēm veicot sistēmu revīziju.

KNR ir noteikts, ka 2014.–2020. gada periodā ESF/JNI vadošā iestāde datorizētā sistēmā apkopo, uzglabā un reģistrē ticamus datus par rādītājiem (125. panta 2. punkta a), d) un e) apakšpunkts). Komisija veic šīs sistēmas revīziju.

QJ-AB-15-021-LV-E    ISSN 1977-5717

Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai, kurās bija iesaistīti valstu kompetento iestāžu un Komisijas speciālisti, 2012. gadā tika izveidotas astoņās dalībvalstīs ar īpaši augstu jauniešu bezdarba līmeni. Rīcības grupu uzdevums bija palīdzēt šīm dalībvalstīm pēc iespējas labāk izlietot ES struktūrfondu finansējumu, novirzot 2007.–2013. gada plānošanas periodā nepiešķirtos līdzekļus (tostarp aptuveni 10 miljardus EUR no Eiropas Sociālā fonda) tādiem projektiem, kuri atbalstīja darba iespējas jauniem cilvēkiem un atviegloja mazajiem uzņēmumiem piekļuvi finansēm.
Šajā revīzijā Palāta vērtēja, cik lielā mērā nepiešķirtā ESF finansējuma pārvirzīšana un ar to saistītās rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai palīdzēja valstu iestādēm pārdalīt līdzekļus tādiem projektiem, kuri īsākā laikā varētu panākt lielākās pārmaiņas.