CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).

Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015

Print | ISBN 978-92-872-3549-7 | ISSN 1831-0966 | doi:10.2865/397615 | QJ-AB-15-021-RO-C
PDF | ISBN 978-92-872-3555-8 | ISSN 1977-5806 | doi:10.2865/49051 | QJ-AB-15-021-RO-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3535-0 | ISSN 1977-5806 | doi:10.2865/88536 | QJ-AB-15-021-RO-E

© Uniunea Europeană, 2015

Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?

Publicații gratuite:

•un singur exemplar:
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•mai multe exemplare/postere/hărți:
de la reprezentanțele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)
sau contactând rețeaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).

(*)Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).

Publicații contra cost:

•pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

RO
2015

nr. 17

Raportul special

Sprijinul acordat de
Comisie în contextul
echipelor de acțiune
pentru tineri: s-a reușit o
redirecționare a fondurilor
în cadrul FSE, însă nu s-a
pus un accent suficient
pe rezultate

[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea paragraf TFUE]

Echipa de audit

Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audituri ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și interesul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.

Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit II – condusă de domnul Henri Grethen, membru al Curții de Conturi Europene –, cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente politicilor structurale, transporturilor și energiei. Auditul a fost condus de Iliana Ivanova, membră a Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: Tony Murphy, șef de cabinet; Mihail Stefanov, atașat în cadrul cabinetului; Peter Borsos, asistent în cadrul cabinetului; Emmanuel Rauch, șef de unitate; Valeria Rota, coordonator al echipei de audit; Luis De La Fuente Layos, Zhivka Kalaydzhieva și Anna Fiteni, auditori.

De la stânga la dreapta: Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos, P. Borsos.

Cuprins

Glosar

Sinteză

Introducere

Eforturile depuse de UE pentru soluționarea problemei privind șomajul în rândul tinerilor

Rolul UE în politica de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor

Echipele de acțiune pentru tineri

Fondul social european: situația anterioară exercițiului de redirecționare a fondurilor care a avut loc în 2012/2013

Rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri, conform raportărilor Comisiei

Sfera și abordarea auditului

Observații

Evaluarea eficacității cu care Comisia și-a îndeplinit rolul consultativ

Informațiile disponibile privind aspectele financiare și cele legate de performanță ale FSE au limitat eficacitatea cu care Comisia s-a achitat de rolul consultativ în contextul echipelor de acțiune pentru tineri

În urma activităților pregătitoare ale Comisiei, s-au întocmit „fișe de țară” generice

Rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri

În cadrul reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri, s-au prezentat, în termeni generali, propuneri de reprogramare și de realocare în cadrul FSE

Activitatea echipelor de acțiune pentru tineri a dus la reprogramarea și/sau realocarea de fonduri în cadrul FSE, însă este dificil să se prezinte o cifră globală în acest sens

Evaluarea de către Comisie a modificărilor programelor operaționale aferente FSE propuse de statele membre s-a axat în principal pe aspectele bugetare

Planurile de acțiune pentru tineret au fost elaborate cu niveluri diferite de detaliere și programele naționale de reformă nu au făcut referire decât în mod limitat la echipele de acțiune pentru tineri

Monitorizarea și raportarea realizate de către Comisie cu privire la rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri

Urmărirea de către Comisie a rezultatelor obținute în urma Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri s-a realizat pe baza mecanismelor de monitorizare existente în cadrul FSE

Deficiențe în raportarea realizată de Comisie cu privire la rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri

Concluzii și recomandări

Răspunsul Comisiei

Glosar

Autoritatea de management: O autoritate publică națională, regională ori locală sau orice organism public sau privat care a fost desemnat(ă) de către un stat membru să gestioneze un program operațional. Printre atribuțiile acesteia (acestuia) se numără selecția proiectelor în vederea finanțării lor, monitorizarea modului în care acestea sunt implementate și raportarea către Comisie cu privire la aspectele financiare și la rezultatele obținute.

Axă prioritară: Una dintre prioritățile strategiei dintr-un program operațional constând într-un grup de operațiuni care sunt intercorelate și care au obiective măsurabile specifice.

Fondul social european (FSE): Obiectivul său constă în consolidarea coeziunii economice și sociale în cadrul Uniunii Europene prin îmbunătățirea ocupării forței de muncă și a oportunităților de angajare (în special prin intermediul unor măsuri de formare profesională), promovând un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și crearea de locuri de muncă mai numeroase și de o mai bună calitate.

Garanția pentru tineret: Adoptată prin Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret, Garanția pentru tineret urmărește să asigure că fiecare tânăr cu vârsta mai mică de 25 de ani primește o ofertă de bună calitate de angajare, de continuare a educației, de intrare în ucenicie sau de efectuare a unui stagiu, în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la momentul în care nu mai urmează nicio formă de învățământ formal. Garanția pentru tineret este o reformă structurală esențială, care permite o mai bună colaborare între instituțiile vizate în vederea obținerii unor rezultate concrete pentru tineri.

Gestiune partajată: Metodă de execuție a bugetului UE, în cadrul căreia Comisia deleagă sarcinile de execuție statelor membre, asumându-și însă răspunderea finală¹.

Indicator: O valoare măsurabilă pentru un obiectiv, care oferă informații utile pentru evaluarea gradului de îndeplinire a obiectivului respectiv.

Intervenție: Orice acțiune sau operațiune desfășurată de autoritățile publice sau de alte organizații, indiferent de natura sa (politică, program, măsură sau proiect). Mijloacele de intervenție utilizate sunt subvențiile/granturile, împrumuturile, ratele de dobândă subvenționate, garanțiile, participațiile la capital și schemele de investiții cu capital de risc sau alte forme de finanțare.

Perioadă de programare: Cadru multianual în care sunt planificate și executate cheltuielile aferente fondurilor structurale și Fondului de coeziune.

Program național de reformă: Document anual elaborat și prezentat de către fiecare stat membru în care sunt prezentate politicile și măsurile luate de țara respectivă pentru a susține creșterea economică și ocuparea forței de muncă și pentru a atinge obiectivele Strategiei Europa 2020. Programul național de reformă este prezentat odată cu programul de stabilitate/de convergență, care stabilește planurile bugetare ale țării respective pentru următorii trei sau patru ani.

Program operațional: Stabilește prioritățile și obiectivele specifice ale unui stat membru și modul în care vor fi utilizate fondurile (acordate de UE, precum și cofinanțarea națională publică și privată) în cursul unei anumite perioade (în general, de șapte ani) pentru finanțarea de proiecte. Aceste proiecte trebuie să contribuie la îndeplinirea anumitor obiective specificate la nivelul axei prioritare a programului operațional. Programele operaționale sunt elaborate de statele membre și fac obiectul aprobării de către Comisie înainte de efectuarea unor eventuale plăți de la bugetul UE. Ele pot fi modificate în perioada vizată numai cu acordul ambelor părți.

Semestrul european: Reprezintă prima etapă din ciclul anual al UE de supraveghere și orientare a politicii economice. În cadrul fiecărui semestru european, Comisia Europeană analizează politicile de reformă bugetară și structurală din fiecare stat membru, formulează recomandări și monitorizează punerea în aplicare a acestora. În cea de a doua etapă a ciclului anual, denumită „semestrul național”, statele membre pun în aplicare politicile asupra cărora au convenit.

Strategia Europa 2020: Strategia pe zece ani a Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică. Lansată în 2010, strategia își propune să creeze condițiile necesare pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.

Strategia europeană privind ocuparea forței de muncă: A fost introdusă în 1992 prin Tratatul privind Uniunea Europeană și, de atunci, reprezintă piatra de temelie a politicii UE în domeniul ocupării forței de muncă. Principalul său obiectiv este de a crea locuri de muncă mai numeroase și de o mai bună calitate pe tot teritoriul UE. În prezent, ea constituie o parte integrantă a Strategiei Europa 2020 și este pusă în aplicare în cadrul semestrului european.

1Articolul 59 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

Sinteză

I

Șomajul în rândul tinerilor nu reprezintă un fenomen nou, întrucât cele mai multe state membre se confruntă, de mulți ani, cu probleme structurale în ceea ce privește integrarea tinerilor pe piața forței de muncă, iar ratele șomajului în rândul tinerilor sunt în general mai ridicate decât cele pentru alte categorii de vârstă. Criza financiară și criza datoriilor suverane au agravat această problemă de lungă durată a ratei șomajului în rândul tinerilor din UE (cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani). Rata șomajului a crescut, astfel, de la peste 15 % în 2008 la un nivel, fără precedent, de peste 23 % în 2013, și a scăzut în 2014 la puțin peste 22 %.

II

În decembrie 2011, Comisia a prezentat Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri, care stabilește măsuri de reducere a șomajului în rândul tinerilor. Aceasta se bazează pe inițiativa emblematică „Tineretul în mișcare” și pe experiența acțiunilor finanțate prin Fondul social european (FSE). În cadrul reuniunii informale a Consiliului European din 30 ianuarie 2012, Comisia a propus statelor membre, în contextul Inițiativei sale privind oportunitățile pentru tineri, să elaboreze și să pună în aplicare inițiative cuprinzătoare privind ocuparea forței de muncă, educația și competențele în rândul tinerilor și să introducă planuri de acțiune pentru tineret în programele lor naționale de reformă.

III

De asemenea, Comisia a propus crearea unor echipe de acțiune pentru tineri care să reunească experți naționali și experți din cadrul Comisiei în acest domeniu. Aceste echipe trebuiau să ajute cele opt state membre cu cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tinerilor² să utilizeze în mod optim fondurile structurale ale UE prin direcționarea fondurilor rămase nealocate în perioada de programare 2007-2013 către proiecte care să sprijine oportunitățile de angajare pentru tineri și care să faciliteze accesul la finanțare pentru întreprinderile mici.

IV

Curtea a evaluat dacă propunerile elaborate în 2012 de către echipele de acțiune pentru tineri cu privire la modalitățile prin care se puteau obține rezultate mai rapide și mai eficace pentru tinerii șomeri prin intermediul cheltuielilor FSE au servit la redirecționarea (realocarea și reprogramarea) de fonduri aferente FSE. Inițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri a acoperit aproape 10 miliarde de euro din fondurile FSE care erau încă disponibile pentru reprogramare în cele opt state membre vizate.

V

Am concluzionat că echipele de acțiune pentru tineri create în cele opt state membre au elaborat propuneri specifice limitate cu privire la modalitățile în care să se obțină rezultate mai rapide și mai eficace pentru tinerii șomeri. Eficacitatea rolului consultativ îndeplinit de către Comisie pe lângă statele membre în contextul echipelor de acțiune pentru tineri a fost limitată de cantitatea și calitatea informațiilor pe care aceasta le-a avut la dispoziție cu privire la modul în care măsurile naționale sau cele aferente FSE existente pentru tinerii șomeri funcționează la fața locului. În timp ce exercițiul reprezentat de echipele de acțiune pentru tineri a avut drept rezultat realocarea și reprogramarea de fonduri aferente FSE (conform datelor furnizate de Comisie, în cuantum total de aproximativ 1,9 miliarde de euro până în iunie 2013), evaluarea realizată de Comisie cu privire la propunerile de modificare a programelor operaționale s-a axat în principal pe aspectele bugetare, și mai puțin pe utilizarea optimă a fondurilor FSE. În ultimul rând, s-au constatat deficiențe în modul în care Comisia a monitorizat și a raportat cu privire la rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri până în 2014.

VI

Curtea recomandă Comisiei:

—să țină seama în mod corespunzător, în cadrul unor eventuale inițiative viitoare similare, de posibilitățile și de constrângerile aferente contextului politic și juridic, de cunoștințele și de expertiza sa specifică în acest domeniu (pe baza punerii în aplicare a măsurilor finanțate de la bugetul național și de UE), precum și de disponibilitatea resurselor administrative și financiare necesare, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre;

—pentru perioada de programare 2014-2020, Comisia ar trebui:

(a)să se asigure că viitoarele reprogramări solicitate de statele membre rezultă mai curând din intenția de a se obține rezultate mai bune, decât din dorința principală de a soluționa dificultățile în ceea ce privește absorbția fondurilor UE;

(b)să aprobe solicitările statelor membre privind modificarea programelor operaționale numai în cazul în care rezultatele suplimentare preconizate a se obține ca urmare a transferurilor bugetare propuse pot fi obținute în mod rezonabil;

(c)să solicite statelor membre să raporteze în mod suficient de detaliat, în cadrul rapoartelor lor anuale de implementare, atât cu privire la transferurile extraordinare realizate în cadrul programelor operaționale, cât și cu privire la schimbările priorităților, precum și să prezinte rezultatele obținute ca urmare a acestor transferuri și schimbări;

(d)să participe în mod activ la comitetele de monitorizare ale programelor operaționale și să încurajeze statele membre să ia măsurile adecvate acolo unde reiese în mod clar din evaluarea sa cu privire la rapoartele anuale de implementare că țintele nu vor fi atinse;

—să se asigure că sunt efectuate în mod sistematic controale minime privind fiabilitatea și plauzibilitatea datelor furnizate de statele membre și utilizate în comunicările sale.

2Irlanda, Grecia, Spania, Italia, Letonia, Lituania, Portugalia și Slovacia.

Introducere

Eforturile depuse de UE pentru soluționarea problemei privind șomajul în rândul tinerilor

01

Șomajul în rândul tinerilor nu este un fenomen nou, întrucât majoritatea statelor membre se confruntă, de mulți ani, cu probleme structurale în ceea ce privește integrarea tinerilor pe piața forței de muncă, iar ratele șomajului în rândul tinerilor sunt în general mai ridicate decât cele pentru alte categorii de vârstă (a se vedea figura 1). Criza financiară și criza datoriilor suverane au agravat această problemă care afectează tinerii din UE (cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani), rata șomajului crescând rapid de la nivelul de peste 15 % din 2008 la 21 % în 2010 și apoi din nou la peste 23 % în 2012 și în 2013, scăzând, în 2014, la puțin peste 22 %.

02

În cadrul Strategiei europene privind ocuparea forței de muncă, Comisia Europeană a sprijinit, timp de mai mulți ani, statele membre în acțiunile lor vizând reducerea ratei șomajului în rândul tinerilor. În plus, în contextul Strategiei Europa 2020, a fost lansată, în septembrie 2010, inițiativa emblematică „Tineretul în mișcare” și a fost prezentat cadrul în care au fost reunite prioritățile la nivel de politică privind reducerea ratei șomajului în rândul tinerilor, acordându-se o atenție deosebită facilitării tranziției acestora de la școală la un loc de muncă, precum și reducerii segmentării pieței forței de muncă.

Figura 1

Rata șomajului, pe categorii de vârstă, în cele 28 de state membre ale UE în perioada 2008-2014

Sursa: Eurostat; Total unemployment - Labour Force Survey series - Unemployment rates by sex, age and nationality (%) [Rata totală a șomajului - seria de anchete asupra forței de muncă Labour Force Survey - Rata șomajului în funcție de sex, vârstă și naționalitate (%)] - actualizare din 28.9.2015.

03

La 20 decembrie 2011, Comisia a lansat Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri³, făcând apel la luarea unor măsuri imediate în 2012 și în 2013, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul Comisiei. Obiectivul UE a fost acela de a sprijini statele membre în eforturile lor de a ameliora situația tinerilor în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și educația, prin revizuirea politicilor și a performanțelor relevante ale acestora în contextul procesului de supraveghere aferent semestrului european și prin mobilizarea fondurilor structurale ale UE, în special Fondul social european (FSE), în vederea finanțării unor acțiuni menite să reducă nivelul șomajului în rândul tinerilor.

04

În aprilie 2013, în urma unei propuneri a Comisiei, Consiliul a recomandat statelor membre să ofere o „garanție pentru tineret”, prin care să asigure faptul că toți tinerii sub vârsta de 25 de ani primesc o ofertă de bună calitate de angajare, de continuare a educației, de intrare în ucenicie sau de efectuare a unui stagiu, într-un interval de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la momentul în care nu mai urmează nicio formă de învățământ formal⁴.

Rolul UE în politica de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor

05

Responsabilitatea pentru politica de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor revine în primul rând statelor membre, la nivel național, regional și local. Conform Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre și UE trebuie să elaboreze o strategie coordonată pentru ocuparea forței de muncă și, în special, să promoveze o forță de muncă formată, calificată și adaptabilă, precum și piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei⁵.

06

Rolul UE în politica de ocupare a forței de muncă este să coordoneze politicile statelor membre în acest domeniu, precum și să sprijine și, în cazul în care este necesar, să completeze acțiunile lor. În plus, obiectivul atingerii unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă trebuie să fie luat în considerare în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor Uniunii⁶.

07

În contextul Strategiei europene privind ocuparea forței de muncă, care a fost consolidată începând cu 2011 prin intermediul semestrului european de guvernanță economică, Comisia are, de asemenea, un rol în propunerea de recomandări specifice pentru fiecare țară adresate Consiliului, care privesc, printre altele, politicile statelor membre în domeniul ocupării forței de muncă⁷.

Echipele de acțiune pentru tineri

08

În cadrul reuniunii informale a Consiliului European care a avut loc la 30 ianuarie 2012, Comisia a propus, în contextul Inițiativei privind oportunitățile pentru tineri, ca statele membre să elaboreze și să pună în aplicare inițiative cuprinzătoare privind ocuparea forței de muncă, educația și competențele în rândul tinerilor, precum și să introducă planuri de acțiune pentru tineret în cadrul programelor lor naționale de reformă. Comisia a prezentat, de asemenea, ideea înființării unor echipe de acțiune pentru tineri (Youth Action Teams), care să ajute cele opt state membre cu cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tinerilor să mobilizeze finanțarea din partea UE – inclusiv din FSE – care era încă disponibilă în cadrul perioadei de programare 2007-2013, cu scopul de a sprijini crearea de oportunități de muncă pentru tineri și de a permite IMM-urilor să acceseze fonduri⁸ (a se vedea caseta 1).

Caseta 1

Mandatul și componența echipelor de acțiune pentru tineri

Inițiativa reprezentată de echipele de acțiune pentru tineri a fost lansată cu scopul de a direcționa finanțarea UE rămasă nealocată și de a furniza expertiză în vederea obținerii de rezultate într-un mod mai rapid și cu o mai mare eficacitate. Fiecare echipă trebuia să colaboreze cu partenerii naționali pe tema unor acțiuni specifice, cu scopul de a reduce rata șomajului în rândul tinerilor și de a ajuta IMM-urile să obțină acces la finanțare prin împrumuturi și granturi. Experții din cadrul acestor echipe urmau să analizeze dintr-o perspectivă nouă modul în care fondurile structurale erau utilizate și să facă uz de bagajul de cunoștințe al Comisiei în materie de bune practici observate în diferite state membre cu scopul de a asista autoritățile naționale în realocarea de fonduri către proiectele care ar putea produce „cel mai mare impact în cel mai scurt timp”⁹.

Echipele de acțiune pentru tineri erau formate din experți din cadrul autorităților naționale competente și din cadrul următoarelor direcții generale: Direcția Generală Politică Regională și Urbană, Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, Direcția Generală Educație și Cultură și Direcția Generală Afaceri Economice și Financiare. Echipele erau coordonate de reprezentanți ai cabinetelor prim-miniștrilor statelor membre și de Secretariatul General al Comisiei Europene sub autoritatea președintelui acesteia din urmă.

09

Inițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri s-a axat pe cele opt state membre ale căror rate ale șomajului în rândul tinerilor erau în jur de 30 % sau mai mari la sfârșitul anului 2011, și anume Irlanda, Grecia, Spania, Italia, Letonia, Lituania, Portugalia și Slovacia. Statele membre au fost selectate pe baza ratelor respective ale șomajului în rândul tinerilor. Deși Consiliul European a solicitat Comisiei Europene să selecteze, în primă instanță, acele state membre care au cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tinerilor în demersul de redirecționare a fondurilor UE disponibile către sprijinirea încadrării în muncă sau a formării profesionale a tinerilor¹⁰, Comisia nu a luat deloc în considerare fondurile disponibile pentru reprogramare în cadrul FSE atunci când a selectat cele opt state membre (a se vedea tabelul 1). Echipele de acțiune au fost constituite în februarie 2012, iar reuniunile lor au avut loc în cele opt state membre în perioada cuprinsă între 14 și 28 februarie 2012 (a se vedea figura 2).

Figura 2

Reuniunile echipelor de acțiune pentru tineri care au avut loc în 2012 în cele opt state membre: datele reuniunilor, rata șomajului în rândul tinerilor, numărul de tineri șomeri

Sursa: Eurostat: cifrele privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. Comisia: datele reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri.

Fondul social european: situația anterioară exercițiului de redirecționare a fondurilor care a avut loc în 2012/2013

10

Regulamentul privind FSE prevede că acest fond contribuie la prioritățile Uniunii Europene în ceea ce privește intensificarea coeziunii economice și sociale prin îmbunătățirea ocupării forței de muncă și a posibilităților de angajare, prin încurajarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și printr-o îmbunătățire cantitativă și calitativă a ocupării forței de muncă¹¹.

11

FSE este implementat în cadrul gestiunii partajate, responsabilitatea finală privind execuția bugetului UE revenindu-i Comisiei¹². Fondul este implementat la nivel național și regional prin intermediul programelor operaționale multianuale elaborate de statele membre și aprobate de Comisie. În cadrul fiecărui program operațional, valoarea totală a fondurilor disponibile este repartizată între diferitele axe prioritare ale acestuia.

12

În cursul perioadei de programare, înainte de închiderea programelor, în situațiile în care sunt necesare abateri de la obiectivele inițiale stabilite în program și în conformitate cu regulamentele aplicabile, statele membre sau Comisia, în acord cu statele membre, pot modifica distribuția fondurilor neutilizate, transferându-le de la o prioritate la alta. Această redirecționare poate lua forma unui transfer:

οîntre diferite programe operaționale (de exemplu, între două programe operaționale derulate în cadrul FSE sau între un program operațional implementat în cadrul FSE și un program operațional implementat în cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) sau în cadrul Fondului de coeziune;

οîntre diferite axe prioritare din cadrul aceluiași program operațional sau

οîntre două subpărți diferite ale aceleiași axe prioritare.

13

Primele două cazuri reprezintă o „reprogramare” și necesită o decizie a Comisiei pentru ca programul operațional să poată fi modificat. În cel de al treilea caz, denumit în prezentul raport „realocare”, transferul poate fi efectuat fie pe baza unei decizii a Comisiei, fie de însuși statul membru în măsura flexibilității oferite de axa prioritară în cauză. În acest din urmă caz, trebuie să se solicite o evaluare din partea autorității de management cu privire la realocarea bugetară vizată.

14

De asemenea, Comisia are un rol de supraveghere prin intermediul cadrului de monitorizare, având, totodată, responsabilitatea de a verifica dacă programele operaționale au obținut realizările și rezultatele scontate. În practică, responsabilitatea Comisiei în ceea ce privește monitorizarea presupune examinarea rapoartelor anuale de implementare întocmite de autoritățile de management¹³ și organizarea reuniunilor de examinare anuală a programelor cu autoritățile de management, în cadrul cărora se analizează progresele realizate în punerea în aplicare a programelor operaționale, în vederea îmbunătățirii acestora¹⁴. De asemenea, Comisia participă la lucrările comitetelor de supraveghere (de monitorizare) cu titlu consultativ¹⁵.

15

Bugetul FSE pentru perioada de programare 2007-2013 s-a ridicat la 76 de miliarde de euro (peste 10 miliarde de euro pe an) și a fost alocat prin intermediul a 117 programe operaționale în toate cele 27 de state membre de la momentul respectiv. Cu toate acestea, la sfârșitul anului 2011, statele membre dispuneau încă de fonduri aferente FSE în valoare de 22 de miliarde de euro care nu fuseseră angajate pentru activități concrete. Din această sumă, echipele de acțiune pentru tineri dispuneau de aproximativ 10 miliarde de euro reprezentând fonduri FSE nealocate care puteau fi redirecționate în cele opt state membre cu cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tinerilor (a se vedea tabelul 1).

Tabelul 1

Fondurile nealocate aferente FSE, aflate la dispoziția celor opt state membre care dispuneau de echipe de acțiune pentru tineri, la momentul lansării acestei inițiative

Stat membru
Sumă
(în milioane de euro)
Ponderea din totalul fondurilor nealocate aferente FSE
(UE-27)

Italia
3 674
16,5 %

Spania
2 712
12,2 %

Portugalia
1 760
7,9 %

Grecia
1 495
6,7 %

Lituania
289
1,3 %

Slovacia
39
0,2 %

Irlanda
2
0,0 %

Letonia¹
0
0,0 %

Totalul pentru cele opt state membre
9 971
44,8 %

Alte state membre
12 300
55,2 %

Valoarea totală a fondurilor nealocate aferente FSE
22 271
100,0 %

1În cazul Letoniei, nu erau disponibile fonduri FSE nealocate.

Sursa: Estimarea Comisiei la sfârșitul anului 2011.

Rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri, conform raportărilor Comisiei

16

În informarea sa din martie 2013 adresată Consiliului, Comisia a subliniat faptul că realizarea unor investiții bine direcționate din fondurile structurale ale UE poate avea un impact puternic asupra creșterii economice și asupra ocupării forței de muncă. Scopul echipelor de acțiune pentru tineri era acela de a asigura un impact maxim al fondurilor structurale ale UE prin direcționarea fondurilor care nu fuseseră încă alocate pentru perioada 2007-2013 către acele proiecte care sprijină în mod direct tinerii și IMM-urile. La începutul exercițiului 2012, se estima că, în ansamblul UE, aproximativ 82 de miliarde de euro reprezentând fonduri structurale ale UE nu fuseseră încă alocate pentru perioada bugetară 2007-2013.

17

Această sumă includea aproximativ 30 de miliarde de euro destinate celor opt state membre în care au fost create echipe de acțiune pentru tineri. Potrivit acestei informări, în fiecare dintre cele opt state membre, activitatea echipelor respective a contribuit, până la începutul anului 2013, la mobilizarea unui total de 16 miliarde de euro din aceste fonduri disponibile. Comisia menționa, de asemenea, că aceste fonduri vor ajuta aproximativ 780 000 de tineri și 55 000 de IMM-uri și vor veni și în sprijinul altor măsuri de impulsionare a creșterii economice.

18

În martie 2014, Comisia a publicat cel mai recent document al său elaborat pe tema redirecționării fondurilor aferente FSE¹⁶. Conform acestui document, resursele FSE reprogramate și/sau realocate unor acțiuni specifice privind tineretul se ridicau la aproximativ 4,2 miliarde de euro¹⁷, din care 1,8 miliarde de euro fuseseră angajați pentru proiecte care erau în curs de desfășurare la momentul respectiv în statele membre. Se estima că aproximativ 1,2 milioane de tineri urmau să beneficieze de acest sprijin (a se vedea punctele 51-56).

3COM(2011) 933 final din 20 decembrie 2011: „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri”.

4Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (JO C 120, 26.4.2013, p. 1).

5Articolul 145 TFUE (JO C 326, 26.10.2012, p. 112).

6Articolul 147 TFUE (JO C 326, 26.10.2012, p. 112).

7Articolul 148 TFUE (JO C 326, 26.10.2012, p. 112).

8Consiliul European, Statement of the Members of the European Council (Declarația membrilor Consiliului European), 30 ianuarie 2012; Prezentarea domnului J. M. Barroso, intitulată „Creșterea economică și locurile de muncă: următorii pași”, susținută în cadrul reuniunii informale a Consiliului European din 30 ianuarie 2012; documentul MEMO 12/100 din 14 februarie 2012 al Comisiei.

9Documentul MEMO 12/100 din 14 februarie 2012 al Comisiei.

10Consiliul European, Statement of the Members of the European Council (Declarația membrilor Consiliului European), 30 ianuarie 2012.

11Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1784/1999 (JO L 210, 31.7.2006, p. 12).

12A se vedea articolul 17 alineatul (1) TUE; articolul 317 TFUE; articolul 53 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.

13Articolul 67 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999. (JO L 210, 31.7.2006, p. 25).

14Articolul 68 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului.

15Articolul 64 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului.

16Youth Employment Initiative and the European Social Fund, European Social Fund thematic paper (Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și Fondul social european, Document tematic privind Fondul social european), Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, Comisia Europeană, martie 2014.

17Resursele FSE raportate de Comisie pentru Italia includeau o realocare de fonduri naționale către măsuri menite să combată șomajul în rândul tinerilor. Această realocare a fost posibilă prin reducerea ratei de cofinanțare națională a programelor operaționale din cadrul FSE și al FEDR. Resursele financiare astfel deblocate, în sumă de peste 1,5 miliarde de euro, au fost investite în cadrul unui plan de acțiune finanțat din fonduri naționale în domeniul coeziunii și au vizat o serie de inițiative, dintre care mai multe urmăreau să vină în sprijinul tinerilor șomeri.

Sfera și abordarea auditului

19

În cadrul acestui audit, Curtea a evaluat dacă propunerile elaborate în 2012 de către echipele de acțiune pentru tineri cu privire la modalitățile prin care să se obțină rezultate mai rapide și mai eficace pentru tinerii șomeri prin intermediul cheltuielilor FSE au servit la redirecționarea fondurilor aferente FSE. Sfera auditului a fost limitată la acțiunile legate de FSE din cadrul Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri, fiind excluse acțiunile finanțate din alte surse, în special din FEDR. Am examinat dacă:

οComisia, pe baza cunoștințelor și a informațiilor de care dispune cu privire la inițiativele și măsurile existente în cadrul FSE în materie de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor și/sau pe baza cunoștințelor sale privind bunele practici observate în alte state membre, și-a îndeplinit în mod eficace rolul consultativ prevăzut în această inițiativă;

οInițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri a determinat statele membre să elaboreze propuneri pentru o reprogramare semnificativă și direcționată a fondurilor disponibile în cadrul programelor operaționale aferente FSE în perioada 2007-2013 (sau pentru realocarea de fonduri în cadrul aceleiași axe prioritare a unui program operațional) și dacă propunerile respective au fost evaluate de Comisie în raport cu obiectivele inițiativei;

οComisia a instituit mecanisme adecvate pentru a raporta cu privire la situația acțiunilor întreprinse în urma Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri.

20

Auditul a acoperit perioada 2012-2014 și s-a axat pe contribuția Comisiei la această inițiativă. Acesta a inclus, în special:

οo examinare a informațiilor aflate la dispoziția Comisiei în 2012 cu privire la măsurile FSE în favoarea tinerilor șomeri și cu privire la performanța acestor măsuri;

οo examinare a reprogramării efectuate într-un interval de 12 luni după reuniunile echipelor de acțiune pentru tineri pentru cele 60 de programe operaționale din cadrul FSE din cele opt state membre vizate de inițiativă, precum și o examinare detaliată a modificărilor pentru un eșantion de opt programe operaționale¹⁸ și a evaluării aferente realizate de Comisie;

οo analiză a monitorizării și raportării realizate de Comisie cu privire la rezultatele echipelor de acțiune pentru tineri până la sfârșitul anului 2014.

21

S-au colectat probe pe baza verificărilor documentare și pe baza interviurilor realizate cu reprezentanți ai Comisiei; un chestionar a fost trimis serviciilor relevante ale Comisiei care s-au ocupat de fondurile FSE în cadrul exercițiului reprezentat de echipele de acțiune pentru tineri.

22

În martie 2015, am publicat un prim raport cu privire la problema șomajului în rândul tinerilor, mai exact pe tema garanției pentru tineri instituită de UE¹⁹.

18Irlanda: programul operațional Investiții în capitalul uman; Grecia: programul operațional Educație și învățare pe tot parcursul vieții și programul operațional Dezvoltarea resurselor umane; Spania: programul operațional Regiunea Navarra; Italia: programul operațional Regiunea Sicilia; Lituania: programul operațional Dezvoltarea resurselor umane; Portugalia: programul operațional Potențial uman; Slovacia: programul operațional Ocuparea forței de muncă și incluziunea socială (a se vedea tabelul 1).

19Raportul special nr. 3/2015 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea” (http://eca.europa.eu).

Observații

Evaluarea eficacității cu care Comisia și-a îndeplinit rolul consultativ

23

Inițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri a fost lansată în speranța că Comisia, prin intermediul rolului său consultativ, va ajuta autoritățile naționale/regionale din cele opt state membre să realoce fonduri în cadrul FSE pentru proiecte care pot avea cel mai mare impact în cel mai scurt timp (a se vedea caseta 1). În special, experții Comisiei au primit sarcina de a colabora cu autoritățile naționale și cu diverși parteneri sociali din statele membre respective pe tema unor acțiuni specifice vizând combaterea șomajului în rândul tinerilor.

24

Prin urmare, am examinat:

οinformațiile financiare și informațiile legate de performanță aflate la dispoziția Comisiei cu privire la măsurile din cadrul FSE ce vizau tinerii șomeri; și

οactivitățile pregătitoare ale Comisiei desfășurate înaintea reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri.

Informațiile disponibile privind aspectele financiare și cele legate de performanță ale FSE au limitat eficacitatea cu care Comisia s-a achitat de rolul consultativ în contextul echipelor de acțiune pentru tineri

Informații privind performanța

25

Informațiile referitoare la performanță aflate la dispoziția Comisiei cu privire la măsurile din cadrul FSE ce vizau ocuparea forței de muncă și care erau puse în aplicare de către statele membre proveneau din activitățile de evaluare și de monitorizare realizate în mod periodic la nivel național. Obligațiile minime de raportare care trebuiau îndeplinite de statele membre în relația cu Comisia erau stabilite în regulamente²⁰. Această raportare avea loc, în general, la nivelul axelor prioritare din cadrul programelor operaționale. În plus, Comisia a solicitat statelor membre să furnizeze informații pe o bază ad-hoc și voluntară.

26

Monitorizarea performanței unei măsuri sau a unui proiect anume era responsabilitatea autorității de management din statul membru. Comisia a colectat și a analizat în permanență aceste date rezultate din monitorizare și evaluare, pentru fiecare stat membru în parte. În cursul perioadei de programare 2007-2013, statele membre au dispus, de asemenea, de o marjă largă de decizie în ceea ce privește modul în care raportau Comisiei informațiile agregate referitoare la performanță. Regulamentul prevedea un singur tip de indicator obligatoriu, și anume cel care furniza date referitoare la realizările obținute în ceea ce privește participanții²¹. Referitor la tineri, statele membre aveau, de exemplu, doar obligația de a monitoriza și de a raporta pe bază anuală cu privire la numărul de participanți la măsurile FSE din rândul persoanelor cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani. Regulamentele nu prevedeau indicatori de rezultat.

27

Rețeaua de experți în materie de evaluare a FSE a întocmit în 2014 un raport referitor la principalele realizări ale FSE în perioada 2007-2013, în care a arătat că mecanismele existente nu le-au permis să obțină date utile cu privire la rezultatele intervențiilor realizate în cadrul FSE în statele membre²².

28

În plus, conform celor semnalate de Curte într-o serie de rapoarte precedente²³, există deficiențe în ceea ce privește calitatea și fiabilitatea informațiilor privind performanța FSE care sunt, în general, raportate Comisiei de către statele membre. În raportul său din decembrie 2013 cu privire la sistemele de măsurare a performanței ale Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, Serviciul de Audit Intern al Comisiei a evocat o serie de chestiuni similare.

29

Bazându-se pe datele rezultate din monitorizare și raportate de statele membre, Comisia nu a reușit, în general, să identifice activitățile care își dovediseră în trecut eficacitatea în atingerea obiectivului de a facilita accesul tinerilor pe piața muncii. În consecință, Comisia nu a fost în măsură să identifice cu ușurință „lecțiile învățate” sau „bunele practici” (mai exact, care dintre măsurile FSE – a căror eficacitate a fost dovedită în trecut – ar fi putut fi lansate în mod rapid cu sau fără o reprogramare a fondurilor și care dintre măsurile existente ar fi trebuit ajustate întrucât nu erau funcționale sau nu erau considerate prioritare).

Chestionar ad-hoc complementar

30

În 2010, Comisia a desfășurat un exercițiu pentru a examina, împreună cu „statele membre, intervențiile FSE și [pentru a] face o propunere de sensibilizare și de maximizare a potențialului FSE de susținere a tinerilor”²⁴. Scopul exercițiului a fost de a identifica „bunele practici” pentru o utilizare eficientă a sumelor aferente FSE în scopul extinderii oportunităților de încadrare în muncă a tinerilor și pentru a încuraja aplicarea acestor practici la o scară mai largă în programele statelor membre (a se vedea punctul 25).

31

În acest scop, Comisia a trimis un chestionar autorităților de management implicate în gestionarea FSE din toate statele membre. Pe baza răspunsurilor primite din partea acestor autorități, Comisia a întocmit un raport pe care l-a definit ca fiind un prim pas în identificarea unora dintre măsurile și abordările aflate în curs de elaborare în cadrul FSE, menite să ofere tinerilor un sprijin efectiv în ceea ce privește dobândirea unei educații și formări pertinente și în ceea ce privește găsirea unui loc de muncă și asumarea unui rol activ în societate²⁵.

32

Raportul menționat mai sus are un caracter informativ, întrucât conține numeroase exemple de măsuri puse în aplicare în diferitele state membre, însă nu prezintă nicio analiză care să arate care dintre măsurile FSE ar trebui să fie considerate „bune practici”. În special, nu se face nicio referire la eficacitatea și eficiența intervențiilor din punctul de vedere al rezultatelor efective și măsurabile obținute de acestea pentru tineri.

33

De asemenea, raportul cuprinde anexe care prezintă o viziune de ansamblu asupra alocării financiare și asupra implementării diferitelor programe operaționale, precum și asupra numărului de participanți. Aceste informații au fost furnizate de statele membre pe o bază voluntară. Includerea în acest raport a unei note de declinare a responsabilității Comisiei, în care precizează că datele prezentate nu sunt nici exhaustive, nici pe deplin comparabile, ilustrează deficiențele care afectează acest tip de date pe care Comisia le are la dispoziție cu privire la implementarea FSE (a se vedea punctele 25-29).

Informații financiare

34

În scopul realizării exercițiului reprezentat de echipele de acțiune pentru tineri, Comisia ar fi trebuit să dispună de o prezentare suficient de detaliată a sumelor care puteau fi disponibile pentru reprogramare și/sau realocare în vederea sprijinirii posibilităților de angajare a tinerilor. Prin urmare, am evaluat măsura în care erau disponibile astfel de informații destinate să faciliteze pregătirea de către Comisie a reuniunilor acestor echipe. Comisia nu a putut obține cu ușurință informațiile respective și, astfel, a trebuit să convină asupra unor estimări împreună cu statele membre în cauză.

35

În ceea ce privește informațiile financiare, una dintre dificultăți constă în faptul că sistemul de monitorizare financiară a FSE pentru perioada de programare 2007-2013 nu permite punerea în corespondență directă a fondurilor cu grupurile-țintă specifice vizate (cum ar fi tinerii șomeri). Categoriile de cheltuieli prevăzute de cadrul juridic au fost concepute în funcție de tipul de intervenție, cum ar fi, de exemplu, „punerea în aplicare a măsurilor active și preventive pe piața forței de muncă”, în loc să fie clasificate în funcție de grupul-țintă, cum ar fi, de exemplu, „tineri” sau „lucrători în vârstă”²⁶.

36

Informațiile privind fondurile din cadrul FSE posibil disponibile în scopul reprogramării/realocării sunt monitorizate la nivel național de către autoritățile de management. Cu toate acestea, Comisia a convenit în cadrul Grupului de lucru tehnic privind FSE, împreună cu statele membre, ca acestea din urmă să raporteze în mod voluntar execuția financiară pe teren a fondurilor respective pentru fiecare program operațional în parte, pe o bază trimestrială. Auditul nostru a arătat că această raportare financiară trimestrială nu era armonizată: se remarcă, în special, că statele membre au raportat informații pe baza definițiilor lor naționale ale termenilor „nealocat” sau „neangajat”. Într-adevăr, aceste definiții rezultă dintr-o varietate de practici contabile utilizate în diferitele state membre. Prin urmare, Comisia nu dispunea neapărat de informațiile cele mai precise cu privire la execuția financiară.

37

În acest sens, în cazul Slovaciei, am constatat o serie de neconcordanțe semnificative între estimările agregate publicate de Comisie pentru fondurile nealocate, pe de o parte, și datele utilizate în contextul exercițiului privind echipele de acțiune pentru tineri, de cealaltă parte (a se vedea caseta 2).

În urma activităților pregătitoare ale Comisiei, s-au întocmit „fișe de țară” generice

38

În februarie 2012, Comisia a anunțat că experții săi erau pregătiți să se deplaseze la fața locului și să lucreze pe baza situației și a nevoilor specifice fiecărei țări²⁷. Am examinat dacă Comisia, pe baza supravegherii sale cu privire la politicile statelor membre în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, a procedat, înaintea întâlnirilor dintre echipele de acțiune pentru tineri și autoritățile naționale, la:

οanaliza nevoilor și/sau a provocărilor cu care se confruntau grupurile specifice de tineri în ceea ce privește accesul pe piața muncii;

οexaminarea cerințelor actuale și viitoare ale angajatorilor în materie de competențe²⁸;

οidentificarea modului în care intervențiile din cadrul FSE ar putea contribui la satisfacerea unora dintre aceste nevoi;

οanaliza posibilelor modificări care să fie aduse punerii în aplicare a programelor (cum ar fi adaptarea criteriilor de eligibilitate și a celor de selecție), astfel încât eficacitatea măsurilor aferente FSE să fie îmbunătățită.

39

Pentru a asigura o anumită eficacitate în pregătirea reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri, Secretariatul General al Comisiei a elaborat un model (cunoscut sub denumirea de „fișă de țară”) care era distribuit, în vederea completării sale, tuturor direcțiilor generale (DG) care urmau să fie implicate în echipele de acțiune pentru tineri (a se vedea caseta 1). În acest context, Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune a fost însărcinată să prezinte o analiză a principalelor cauze ale ratei ridicate a șomajului în rândul tinerilor pentru fiecare dintre cele opt state membre, precum și grupurile de tineri afectate în mod deosebit de aceasta. Aceleiași direcții generale i s-a solicitat să examineze necesitatea de a redirecționa în favoarea tinerilor fondurile UE disponibile în contextul implementării programelor operaționale aferente FSE, pentru a identifica măsurile pe termen scurt din cadrul acestui fond care ar putea fi utile și pentru a analiza posibilitățile existente pentru o punere în aplicare rapidă a acestora. Consolidarea „fișelor de țară” completate a fost realizată la nivelul Secretariatului General al Comisiei și situația a fost transmisă statelor membre înaintea reuniunilor respective.

Caseta 2

Exemplu de incoerență la nivelul informațiilor furnizate cu privire la fondurile disponibile

În noiembrie 2011, în cazul Slovaciei, Comisia estima că fondurile disponibile în cadrul FSE totalizau 39 de milioane de euro, în timp ce, în urma vizitei efectuate de Comisie în februarie 2012 în statul membru în cauză, a rezultat că suma disponibilă era de 422 de milioane de euro. Se poate întâmpla ca estimările să aibă valori mai ridicate decât este cazul în realitate din cauza decalajelor temporale care constituie o caracteristică intrinsecă a sistemului de raportare, însă nu același lucru se poate afirma pentru estimările cu valori mai scăzute.

40

În urma analizei noastre cu privire la „fișele de țară”, am constatat că acestea ofereau o imagine de ansamblu asupra cauzelor ratelor ridicate ale șomajului la nivelul statelor membre (de exemplu, instabilitatea locurilor de muncă din cauza segmentării pieței forței de muncă, abandonul școlar timpuriu, șomajul de lungă durată în rândul tinerilor, inadecvarea competențelor, lipsa de locuri de muncă vacante din cauza creșterii ratei șomajului, criza economică etc.). Comisia a identificat, într-o anumită măsură, în fișele respective, grupurile de tineri afectați în mod deosebit de șomaj, în funcție de vârstă și, parțial, în funcție de nivelul de educație (și anume „cu competențe mai reduse/cu calificări mai puține”). În ciuda faptului că standardul utilizat de Eurostat pentru a estima șomajul în rândul tinerilor acoperă populația cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani, am constatat că analiza inclusă în aceste „fișe de țară” prezenta un grad variabil de detaliere și o uniformitate limitată în ceea ce privește clasificarea în categoria de vârstă „tânăr”²⁹. În plus, analiza din aceste fișe nu includea amploarea problemei pentru tineri, în funcție de sex, de localizarea geografică și/sau de tipul de dezavantaje (de exemplu, imigranți, minorități marginalizate etc.).

41

De asemenea, „fișele de țară” ale Comisiei nu includeau nici o analiză a tendințelor în ceea ce privește cererea de competențe și nevoile de pe piața forței de muncă în funcție de țară și de sector, în ciuda faptului că o bună înțelegere a nevoilor angajatorilor este esențială pentru a reduce inadecvarea competențelor. O analiză a sectoarelor cu o posibilă creștere a cererii pe piața forței de muncă ar fi fost deosebit de utilă în condițiile în care, pe lângă nivelul ridicat al șomajului, ocuparea posturilor vacante este din ce în ce mai dificilă, astfel cum a fost cazul în statele membre ale UE începând cu anul 2010. Aceasta ar fi facilitat redirecționarea formării către acele sectoare cu o capacitate mai mare de locuri de muncă³⁰.

42

Mai mult, auditul nostru a arătat că analizele furnizate de Comisie, care au contribuit la elaborarea „fișelor de țară”, conțineau declarații vagi, cum ar fi „este necesar să se dezvolte urgent competențele care sunt sau care vor fi necesare pe piața forței de muncă”³¹ sau „formarea ar trebui să fie strict legată de nevoile, atât curente, cât și pe termen mediu, de pe piața muncii, în sectoarele economice prioritare”³².

43

În ceea ce privește măsurile pe termen scurt de reducere a ratei șomajului în rândul tinerilor, care ar putea fi sprijinite prin FSE, am constatat că „fișele de țară” sunt foarte vagi și că nu sunt indicate termene pentru punerea lor în aplicare. Aceste măsuri se pot referi la oricare dintre statele membre, mai ales că nu există nicio analiză detaliată a nevoilor de pe piața forței de muncă (a se vedea caseta 3).

Caseta 3

Exemple de măsuri generice menționate în „fișele de țară”

Comisia a sugerat că Irlanda ar trebui să consolideze politicile active în domeniul pieței forței de muncă pentru tineret, punând accentul pe activități personalizate de orientare a carierei, de consiliere și de căutare a unui loc de muncă, să intervină rapid, oferind formare suplimentară, cursuri de (re)conversie profesională sau măsuri de activare sau să accelereze tranziția tinerilor de la școală la un loc de muncă.

Pentru Portugalia, Comisia a sugerat măsuri destinate tinerilor șomeri, de exemplu stagii și cursuri de reconversie profesională, precum și orientare înspre sectoare/profesii pertinente pentru nevoile existente pe piața muncii.

44

Deși „fișele de țară” identificau grupurile de tineri afectate în mod deosebit de șomaj, intervențiile FSE pe care acestea le propuneau nu erau întotdeauna axate în mod specific pe grupurile respective. De exemplu, în Italia, tinerii cu studii medii și superioare erau identificați ca aflându-se într-o situație deosebit de dificilă. Cu toate acestea, principala inițiativă identificată în „fișa de țară” presupunea reprogramarea fondurilor disponibile în programele operaționale regionale aferente FSE (311 milioane de euro pentru 2012) către programul operațional național privind educația, care aborda în cea mai mare parte învățământul primar și secundar. Această alegere a fost în principal motivată de obiectivul de a maximiza absorbția financiară. Contractele de ucenicie și mecanismele de credit fiscal au fost, de asemenea, propuse ca posibile intervenții, fără nicio dovadă care să ateste însă că acestea ar fi cele mai bune instrumente pentru a fi utilizate în Italia pentru persoanele cu înaltă calificare, având în vedere situația de pe piața forței de muncă.

Rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri

45

Pentru a evalua rezultatele acestei inițiative, am examinat dacă:

οreuniunile echipelor de acțiune pentru tineri au dus la elaborarea unor propuneri specifice de măsuri mai rapide și mai eficace, în cadrul FSE, pentru reducerea ratelor șomajului în rândul tinerilor;

οexistă estimări ale cuantumului fondurilor FSE care au fost reprogramate sau realocate ca urmare a reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri;

οComisia a evaluat eficacitatea modificărilor propuse de statele membre în ceea ce privește programele operaționale în urma reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri;

οstatele membre au dat curs apelului Comisiei de a pregăti planuri de acțiune pentru tineret în conformitate cu rezultatul reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri și dacă, în urma reuniunilor respective, programele naționale de reformă includeau trimiteri la rezultatele preconizate ale exercițiului de reprogramare și de realocare a fondurilor din cadrul FSE.

În cadrul reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri, s-au prezentat, în termeni generali, propuneri de reprogramare și de realocare în cadrul FSE

46

În urma reuniunilor care au avut loc în februarie 2012, Comisia a sintetizat propunerile de reprogramare și de realocare a bugetului în cadrul FSE în notele privind concluziile (denumite „concluzii operaționale”), pregătite de Secretariatul General și transmise în mod oficial statelor membre.

47

Analiza noastră referitoare la concluziile operaționale ale Secretariatului General și la rapoartele întocmite de Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune cu privire la reuniunile echipelor de acțiune a arătat că, în cazul a șapte dintre cele opt state membre vizate, participanții la reuniuni au discutat în termeni generali opțiunile posibile pentru redistribuirea fondurilor FSE. Aceștia nu au precizat realmente modul în care instrumentele/programele existente ar putea fi utilizate cu o mai mare eficacitate pentru a reduce șomajul în rândul tinerilor. Printre exemplele de rezultate ale acestor discuții, astfel cum au fost înregistrate de către Comisie, se numără următoarele: „se poate examina posibilitatea unei ierarhizări și mai aprofundate a priorităților în materie de reprogramare pentru a pune un accent mai mare asupra ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și asupra sprijinului pentru întreprinderile mici și mijlocii” (Italia)³³ sau „autoritățile vor lua în considerare ideea finanțării unui număr suplimentar de stagii Erasmus/Leonardo în cadrul programului operațional aferent FSE” și „vor examina ideea unor eventuale proiecte-pilot privind sistemul dual de învățământ profesional” (Spania)³⁴.

48

Reuniunea echipei de acțiune pentru tineri cu autoritățile lituaniene poate fi consideră un exemplu de bună practică, în contrast cu abordarea generală urmată (a se vedea caseta 4).

Caseta 4

Propuneri specifice formulate în concluziile operaționale ale reuniunii din Lituania

Concluziile operaționale ale reuniunii echipei de acțiune pentru tineri care a avut loc în Lituania identificau o serie de acțiuni concrete menite să îmbunătățească situația tinerilor șomeri prin redirecționarea în scurt timp de fonduri disponibile aferente FSE. Aceste acțiuni au inclus, printre altele, următoarele:

οprelungirea proiectului „Fii activ pe piața forței de muncă”, care s-a încheiat în ianuarie 2012, pentru a acoperi un număr suplimentar de 6 000-10 000 de tineri în perioada 2013-2012 (finanțarea FSE suplimentară necesară a fost estimată la 6-10 milioane de euro). Eficacitatea acestui proiect a primit o evaluare pozitivă, peste jumătate dintre participanți reușind să se angajeze cu contracte permanente;

οaccelerarea implementării Fondului de promovare a antreprenoriatului, prin furnizarea unui număr de 400 de credite suplimentare și prin formarea profesională a încă 1 000 de tineri (finanțarea FSE suplimentară necesară a fost estimată la 3 milioane de euro). Aproape jumătate dintre participanți aveau vârsta sub 29 de ani.

49

Concluziile operaționale ale Secretariatului General subliniau necesitatea de a extinde sau de a prelungi măsurile existente, dar nu clarificau în mod suficient modul în care eficacitatea măsurilor existente ar putea fi îmbunătățită. De exemplu, concluziile operaționale pentru Grecia menționau următoarele măsuri: „creșterea nivelului de eficacitate al implementării noii strategii naționale privind învățarea pe tot parcursul vieții, consolidarea învățământului profesional și tehnic și a sistemelor de ucenicie”³⁵, dar nu specificau modul în care aceste măsuri ar putea fi îmbunătățite față de trecut, pentru a-i ajuta pe tineri să depășească obstacolele specifice cu care se confruntă la intrarea pe piața forței de muncă.

50

Motivul pentru care propunerile vizau prelungirea unora dintre măsurile existente a fost rapiditatea cu care acestea din urmă au fost implementate din punctul de vedere al absorbției fondurilor, fără însă să se discute sau să se evalueze eficacitatea lor anterioară în ceea ce privește rezultatele obținute (cum ar fi numărul destinatarilor finali care s-au angajat în urma intervenției FSE). În cele din urmă, analiza noastră a arătat că, în cursul acestor reuniuni, Comisia nu a furnizat niciun fel de orientări tehnice pentru statele membre cu privire la modul în care ar putea îmbunătăți direcționarea fondurilor în punerea în aplicare a programelor lor operaționale (de exemplu, printr-o definire mai adecvată a sferei activităților, prin lansarea unor proceduri specifice de achiziții care să includă criterii de selecție specifice vizând grupurile-țintă de tineri prioritare etc.).

Activitatea echipelor de acțiune pentru tineri a dus la reprogramarea și/sau realocarea de fonduri în cadrul FSE, însă este dificil să se prezinte o cifră globală în acest sens

51

Atunci când am evaluat rezultatele obținute de echipele de acțiune în ceea ce privește redirecționarea finanțării în cadrul FSE pentru măsurile care au ca scop reducerea ratelor șomajului în rândul tinerilor, am avut în vedere două aspecte specifice: reprogramarea formală în cadrul FSE (care face obiectul unei decizii a Comisiei) și procesul de realocare bugetară în cadrul unei axe prioritare a unui program operațional existent. Pentru a estima valoarea totală a fondurilor reprogramate/realocate în cadrul FSE în urma Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri, am verificat informațiile financiare furnizate de Comisie în 2015 pentru toate cele 60 de programe operaționale din cadrul FSE vizate. Am analizat în detaliu măsura în care au avut loc reprogramări pentru un eșantion de opt programe operaționale aferente FSE.

52

Analiza noastră a arătat că, în februarie 2012, a avut loc un exercițiu de reprogramare în cadrul FSE ca urmare a reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri. În perioada februarie 2012-martie 2013, s-au realizat reprogramări pentru un total de 36 de programe operaționale aferente FSE din cele 60 derulate în statele membre. În cazul celor opt programe operaționale pe care le-am examinat în detaliu, fondurile FSE reprogramate cu obiectivul de a se obține rezultate rapide în ceea ce privește reducerea ratei șomajului în rândul tinerilor, astfel cum au fost confirmate de Comisie, se ridicau la 337 de milioane de euro.

53

Este dificil să se prezinte o cifră globală exactă privind fondurile care au făcut obiectul reprogramării/relocării în cadrul FSE în contextul activităților echipelor de acțiune, întrucât este posibil ca reprogramarea/realocarea să nu fi fost consecința reuniunilor respective, ci mai degrabă ele să fi fost rezultatul altor motive. Potrivit informațiilor puse la dispoziția Comisiei de către statele membre, până în iunie 2013, Inițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri a dus la reprogramarea și/sau realocarea de fonduri aferente FSE în valoare de aproximativ 1 915 milioane de euro în statele membre vizate, cu excepția Letoniei (a se vedea tabelul 2). Aceasta corespunde unui procent de 19,2 % din cele 9 971 milioane de euro din fondurile nealocate disponibile inițial în cadrul FSE pentru cele opt state membre.

54

Am constatat însă că această informație nu este exactă, cel puțin în cazul Italiei, unde suma totală raportată ca realocată, în cuantum de 557 de milioane de euro, include, pentru programul operațional regional aferent FSE pentru regiunea Apulia, o sumă în valoare de 27 de milioane de euro, care, de fapt, a făcut obiectul reprogramării și a fost raportată ca atare în suma totală reprogramată (și anume, 131 de milioane de euro).

Tabelul 2

Sumele reprogramate și sumele realocate în cadrul FSE ca urmare a Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri până în iunie 2013, astfel cum au fost raportate de către Comisie

Stat membru
Numărul programelor operaționale aferente FSE
FSE înainte de Inițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri (sfârșitul anului 2011)
Sumele din cadrul FSE mobilizate pentru măsurile/acțiunile privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor ca urmare a inițiativei

Total FSE¹
(în milioane de euro)
Fonduri nealocate în cadrul FSE, conform Comisiei
(în milioane de euro)
Fonduri reprogramate în cadrul FSE, conform Comisiei
(în milioane de euro)
Fonduri realocate în cadrul FSE, conform Comisiei
(în milioane de euro)
Total³
(în milioane de euro)
Proporția din totalul fondurilor aferente FSE(3/1)

Irlanda¹
1
375
2
25
25
6,7 %

Grecia
4
4 364
1 495
466
466
10,7 %

Spania
22
8 057
2 712
491
491
6,1 %

Italia²
24
6 931
3 674
131
557
688
9,9 %

Letonia
1
583
0
0
0
0
0,0 %

Lituania
2
1 028
289
27
27
2,6 %

Portugalia
4
6 845
1 760
143
143
2,1 %

Slovacia³
2
1 500
39
75
0
75
5,0 %

TOTAL
60
29 683
9 971

1 915
6,5 %

1În cazul Irlandei, realocarea sumei de 25 de milioane de euro fusese deja solicitată în decembrie 2011, deci înainte ca Inițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri să fie lansată.

2În cazul Italiei, suma raportată ca realocată include suma de 27 de milioane de euro aferentă programului operațional pentru regiunea Apulia, care a făcut, de fapt, obiectul reprogramării și a fost raportată ca atare în cadrul sumei reprogramate (a se vedea punctul 54).

3În cazul Slovaciei, Comisia a subestimat valoarea fondurilor rămase nealocate, declarând că acestea se ridică la 39 de milioane de euro; ulterior, s-a constatat că, în realitate, fondurile disponibile se ridicau la 422 de milioane de euro (a se vedea caseta 2).

Sursa: Calcule efectuate de Curtea de Conturi Europeană pe baza sistemului de gestionare a fondurilor în UE (SFC2007) și pe baza datelor furnizate de Comisie.

55

Pentru cinci din cele opt state membre, Comisia nu a fost în măsură să furnizeze o defalcare între sumele reprogramate și cele realocate în cadrul FSE. În ceea ce privește programele operaționale cuprinse în eșantion, Comisia nu a fost în măsură să furnizeze informații decât pentru programele operaționale finanțate prin FSE în două state membre: Programul Operațional Educație și Învățare Pe Tot Parcursul Vieții din Grecia (aproximativ 24 de milioane de euro pentru noi măsuri vizând tinerii) și Programul Operațional Dezvoltarea Resurselor Umane din Lituania (aproximativ 29 de milioane de euro).

56

În martie 2014, Comisia a publicat cel mai recent document al său elaborat pe tema redirecționării fondurilor aferente FSE³⁶. Conform acestui document, resursele FSE reprogramate și/sau realocate unor acțiuni specifice privind tineretul se ridicau la aproximativ 4,2 miliarde de euro³⁷, din care 1,8 miliarde de euro fuseseră angajați pentru proiecte care erau în curs de desfășurare la momentul respectiv în statele membre. Se estima că aproximativ 1,2 milioane de tineri urmau să beneficieze de acest sprijin. Curtea nu a putut confirma acuratețea acestor cifre.

57

În 2014, rata șomajului în rândul tinerilor în UE (persoanele cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani) a scăzut la puțin peste 22 % (a se vedea punctul 1). Figura următoare prezintă evoluția tendinței ratei șomajului în rândul tinerilor în cele opt state membre vizate de Inițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri (a se vedea figura 3), însă nu s-a stabilit o legătură directă între această tendință și inițiativă.

Figura 3

Ratele șomajului în rândul tinerilor cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani în statele membre vizate de echipele de acțiune pentru tineri, în perioada 2008-2014

Sursa: Eurostat; Total unemployment – Labour Force Survey series – Unemployment rates by sex, age and nationality (%) [Rata totală a șomajului – seria de anchete asupra forței de muncă Labour Force Survey – Rata șomajului în funcție de sex, vârstă și naționalitate (%)].

Evaluarea de către Comisie a modificărilor programelor operaționale aferente FSE propuse de statele membre s-a axat în principal pe aspectele bugetare

58

Înainte de a propune modificarea unui program operațional, statelor membre li se cere să furnizeze analize ale impactului preconizat și ale motivelor revizuirilor respective³⁸. Pentru a asigura o utilizare economă, eficientă și eficace a fondurilor UE, statele membre trebuie să explice, de asemenea, efectele scontate ale schimbărilor, din punctul de vedere al eficacității și eficienței lor în atingerea rezultatelor în raport cu obiectivele UE și ale programului operațional în cauză.

59

În comunicarea sa referitoare la Inițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri, Comisia a afirmat că reprogramarea trebuie să aibă loc de comun acord între Comisia Europeană și fiecare dintre cele opt state membre, iar aceasta va reprezenta nucleul activității echipelor de acțiune³⁹. În acest context, activitatea Comisiei legată de FSE a constat în special în verificarea modului în care sprijinul pentru reducerea șomajului în rândul tinerilor desfășurat la fața locului în aceste state membre ar putea fi accelerat și/sau redirecționat către intervenții care funcționează/ar putea funcționa mai rapid decât altele și produc/ar putea produce impactul necesar.

60

În urma analizei documentației disponibile pentru cele opt programe operaționale din cadrul FSE cuprinse în eșantion, am constatat însă că Comisia s-a axat în principal pe evaluarea aspectelor bugetare (de exemplu, pe evitarea riscului potențial de dezangajare automată a alocărilor, pe accelerarea execuției financiare reduse a programelor operaționale), și mai puțin pe eficacitatea modificărilor propuse, și anume pe utilizarea optimă a fondurilor FSE pentru a ajuta tinerii să își găsească un loc de muncă sau să își dezvolte capacitatea de inserție profesională. În cadrul evaluării și al observațiilor sale aferente comunicate statelor membre, Comisia nu s-a asigurat că propunerile prezentate de acestea în vederea modificării programelor operaționale erau justificate în ceea ce privește obținerea unor rezultate mai bune. Comisia nu s-a asigurat nici de faptul că propunerile de reprogramare erau răspunsul adecvat la nevoile specifice ale diferitelor grupuri de tineri (a se vedea caseta 5).

61

Acest lucru nefiind obligatoriu în cadrul FSE în perioada 2007-2013, în general, Comisia nu a încurajat statele membre să stabilească sau să adapteze indicatori de rezultat care să permită o mai bună evaluare a eficacității fondurilor realocate pentru tineri. Potrivit celor constatate în cadrul auditului, cu excepția Portugaliei (Programul Operațional Potențial Uman, a se vedea caseta 6) și a Spaniei (Programul Operațional Regiunea Navarra), celelalte programe operaționale auditate nu au stabilit indicatori de rezultat relevanți.

Caseta 5

Exemplu de propunere de modificare a unui program operațional neevaluată de către Comisie din perspectiva aspectelor legate de performanță

În cazul programului operațional din Spania analizat (regiunea Navarra), autoritățile regionale au justificat reprogramarea invocând două obiective, și anume acela de a accelera rata redusă de execuție a programului operațional în cauză (care, în decembrie 2011, risca să nu fie capabil să absoarbă totalul fondurilor alocate) și acela de a atenua impactul crizei economice asupra tinerilor, asupra persoanelor cu vârsta peste 45 de ani, a persoanelor cu dizabilități și a șomerilor de lungă durată. În cadrul acestui program operațional, unul dintre obiectivele urmărite consta în consolidarea programelor de calificare profesională inițială, care oferă o oportunitate pentru tinerii ce nu au obținut o diplomă de învățământ secundar de bază.

Deși evaluarea Comisiei preciza că unul dintre obiectivele revizuirii era acela de a răspunde cererii existente de formare, calificare și recalificare, explicațiile aduse de autoritățile regionale pentru modificarea programului operațional respectiv nu conțineau nicio informație cu privire la tipurile specifice de calificare sau recalificare necesare. Nu exista nicio dovadă care să ateste că Comisia a încercat să verifice dacă modificările propuse de autoritățile regiunii Navarra cu privire la sistemele de formare urmăreau dezvoltarea unor competențe în concordanță cu cerințele de pe piața forței de muncă.

Obiectivul de a crește absorbția fondurilor disponibile a fost, de asemenea, unul dintre obiectivele principale avute în vedere în cadrul revizuirii propunerilor de modificare a programelor operaționale din Irlanda, Italia (Sicilia) și Portugalia.

Caseta 6

Exemplu de bună practică privind stabilirea unui indicator nou de rezultat

În urma reuniunii echipei de acțiune pentru tineri, autoritățile din Portugalia au lansat programul „Impulso Jovem”, care prevede un set de măsuri în favoarea tinerilor șomeri, oferindu-le posibilitatea de a dobândi o experiență profesională care să le faciliteze integrarea pe piața forței de muncă.

În cadrul Programului Operațional Potențial Uman finanțat de FSE, a fost introdusă o nouă serie de stagii profesionale, denumită „Pașaport pentru un loc de muncă”, ca parte a programului „Impulso Jovem”. În urma modificării acestui program operațional, valorile-țintă ale doi indicatori de rezultat („numărul de locuri de muncă create” și „numărul de stagiari integrați pe piața forței de muncă după încheierea unui stagiu”) au fost mărite pentru a reflecta alocarea financiară majorată. În plus, s-a introdus, de asemenea, un nou indicator: „numărul de locuri de muncă create prin rambursarea contribuțiilor la sistemul de asigurări sociale” pentru a măsura performanța sprijinului acordat pentru angajarea tinerilor, sprijin care consta într-o rambursare a contribuțiilor la sistemul de asigurări sociale condiționată de crearea netă de locuri de muncă.

Planurile de acțiune pentru tineret au fost elaborate cu niveluri diferite de detaliere și programele naționale de reformă nu au făcut referire decât în mod limitat la echipele de acțiune pentru tineri

62

Pe baza informațiilor furnizate de către Comisie, reiese că, deși nu era o cerință obligatorie, cinci dintre cele opt state membre au întocmit planuri de acțiune privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor în urma reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri. Aceste state membre erau Grecia, Italia (Sicilia)⁴⁰, Lituania, Portugalia și Slovacia⁴¹. Conform Comisiei, obiectivul lor principal este de a stabili măsuri bugetare și de politică specifice vizând sprijinirea creării de locuri de muncă, precum și acțiuni de formare profesională pentru tineri, abordând problema inadecvării competențelor și cea a abandonului școlar timpuriu.

63

Patru dintre aceste planuri de acțiune (din Grecia, Lituania, Portugalia și Slovacia⁴²) au prezentat măsurile care urmau să fie finanțate prin FSE, cu diferitele grade de detaliere a modului în care finanțarea urma să fie reorientată spre măsuri/acțiuni specifice vizând reducerea ratei șomajului în rândul tinerilor. Planul de acțiune din 2012 privind Italia (Sicilia) a fost finanțat cu resurse naționale deblocate prin creșterea ratei de cofinanțare din partea UE a acestui program operațional regional aferent FSE și nu a implicat nicio finanțare prin FSE.

64

Auditul nostru a relevat faptul că nu toate măsurile prevăzute în planurile de acțiune pentru tineret indicau o direcționare accentuată a fondurilor către grupurile-țintă prioritare. De exemplu, în ciuda faptului că, potrivit documentelor Comisiei, în cadrul reuniunii echipei de acțiune pentru tineri care a avut loc în Portugalia s-a afirmat că tinerii înalt calificați reprezentau o prioritate în soluționarea problemei „exodului de inteligență”, măsurile prezentate ca fiind sprijinite de FSE nu erau în mod specific direcționate către tinerii cu un nivel ridicat de calificare⁴³ (a se vedea caseta 7).

Caseta 7

Exemplu de direcționare insuficientă a măsurilor către grupurile identificate ca fiind prioritare

În procesul-verbal al reuniunii echipei de acțiune pentru tineri se menționează că, pentru a aborda problema „exodului de inteligență” și pentru ca piața muncii și întreprinderile din Portugalia să poată beneficia de expertiza unei forțe de muncă înalt calificate, în planul strategic se acordă o atenție specială absolvenților de studii de master și de doctorat. Cu toate acestea, în cadrul Planului de acțiune pentru tineret pentru Portugalia, pus la dispoziție de către Comisie, singura măsură care viza în mod specific categoria absolvenților de studii superioare reprezenta doar 11 % din resursele alocate acestui plan prin FSE.

65

Statele membre puteau include elemente din aceste planuri de acțiune pentru tineret în programele lor naționale de reformă, care sunt evaluate de Comisie în contextul semestrului european. Prin urmare, am examinat, de asemenea, programele naționale de reformă din 2012 și 2013 din cele opt state membre, precum și evaluarea aferentă a Comisiei, pentru a stabili dacă acestea includeau referiri la rezultatele reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri.

66

Am constatat că rezultatele reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri și implicațiile acestora pentru reorientarea fondurilor FSE către măsuri vizând ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor erau menționate numai în linii generale în planurile naționale de reformă (a se vedea caseta 8).

67

De asemenea, în evaluarea de către Comisie a programelor naționale de reformă, referirile la echipele de acțiune pentru tineri erau mai curând legate în principal de declarații generale privind reprogramarea unor sume pentru măsuri de sprijinire a tinerilor, decât de soluții concrete pentru situația și nevoile specifice ale tinerilor șomeri și de impactul preconizat al acestora.

Caseta 8

Exemple de măsuri vizând ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor sprijinite de FSE și menționate în programele naționale de reformă

Programul național de reformă din Italia pentru 2012 menționa faptul că reprogramarea va fi extinsă la noi măsuri vizând formarea tinerilor și dezvoltarea capacității lor de inserție profesională, în cadrul Grupului de acțiune UE-Italia privind șomajul și antreprenoriatul în rândul tinerilor format în urma Consiliului European din 30 ianuarie 2012. Nu era furnizat însă niciun detaliu cu privire la măsurile care făceau obiectul reprogramării.

Programul național de reformă al Irlandei pentru 2012 includea o secțiune privind șomajul în rândul tinerilor, care făcea referire la o vizită a delegației Comisiei Europene ce avusese loc în februarie cu scopul de a discuta provocările majore din acest domeniu. Cu toate acestea, secțiunea nu conținea nicio descriere a rezultatului acestei vizite din punctul de vedere al măsurilor care urmau eventual să fie finanțate prin fondurile UE. Se menționa că guvernul irlandez își continua angajamentul de a dezvolta soluții inovatoare la nivel de politici pentru a răspunde acestei provocări importante.

Monitorizarea și raportarea realizate de către Comisie cu privire la rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri

68

În ceea ce privește urmărirea de către Comisie a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri, am examinat dacă:

οs-au stabilit mecanisme specifice de monitorizare a sumelor reprogramate și realocate în urma acestei inițiative; raportarea realizată de Comisie conținea informații relevante și fiabile cu privire la realizările efective ale inițiativei.

Urmărirea de către Comisie a rezultatelor obținute în urma Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri s-a realizat pe baza mecanismelor de monitorizare existente în cadrul FSE

69

Comisia a monitorizat, împreună cu statele membre, modificările în favoarea tineretului aduse programelor operaționale în urma reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri pe baza cadrului de reglementare existent pentru FSE, în special prin intermediul rapoartelor anuale de implementare și al examinării anuale a programelor operaționale.

70

Rapoartele anuale de implementare examinate de Curte au arătat că existau puține informații disponibile cu privire la exercițiul de reprogramare și la rezultatele aferente obținute. De regulă, acestea nu includeau decât exemple și date fără coerență care nu puteau fi comparate în legătură cu grupurile-țintă de tineri specifice. Am constatat că Spania (programul operațional pentru regiunea Navarra) a fost singurul caz în care Comisia a solicitat în mod explicit statului membru, în observațiile sale cu privire la raportul de implementare pe 2012, să includă indicatori de monitorizare legați de Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri⁴⁴.

71

De asemenea, am evaluat procesele-verbale ale reuniunilor de examinare anuală transmise de Comisie și am constatat că, în patru dintre cele șapte⁴⁵ cazuri examinate, observațiile formulate s-au concentrat mai mult pe execuția financiară și pe realizări decât pe rezultatele efective. Numai în cazul Italiei, Lituaniei și Slovaciei, am identificat în procesele-verbale referiri la rezultatele obținute în contextul Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri.

72

În urma analizei noastre, am constatat că Comisia a acceptat datele prezentate de statele membre în cadrul reuniunilor de examinare anuală fără să efectueze verificări suficiente (a se vedea caseta 9).

Caseta 9

Exemplu de problemă legată de datele raportate de către statele membre cu privire la rezultate

În procesul-verbal al Comisiei privind reuniunea de examinare anuală avută cu autoritățile lituaniene în ianuarie 2014, se arată că țintele stabilite pentru trei măsuri fuseseră deja atinse⁴⁶. În cazul uneia dintre acestea, și anume măsura privind acordarea de microcredite, calculul reefectuat de noi a arătat că, în realitate, doar 72 % din valoarea-țintă fusese atinsă.

Deficiențe în raportarea realizată de Comisie cu privire la rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri

73

Pentru a asigura informarea Consiliului European cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește exercițiul de reprogramare legat de echipele de acțiune pentru tineri, Comisia a transmis mai multe cereri ad-hoc informale autorităților de management al FSE pentru a obține informații actualizate cu privire la situația în statul membru și, în special, cu privire la fondurile reprogramate/realocate din cadrul FSE și la numărul estimat de persoane susceptibile să beneficieze de acestea. Cererile de informații formulate de Comisie erau limitate mai curând la indicatorii de realizare (de exemplu, numărul de participanți la măsurile din cadrul FSE), decât la rezultatele obținute (a se vedea punctul 26).

74

Sprijinindu-se pe aceste informații, Comisia a raportat cu privire la rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri ca răspuns la diversele cereri de informații actualizate formulate de Consiliul European (în mai 2012, în noiembrie 2012, în martie 2013, în iunie 2013 și în octombrie 2013), precum și din proprie inițiativă (în martie 2014).

75

În urma evaluării noastre cu privire la rapoartele actualizate de informare prezentate de Comisie Consiliului European și cu privire la alte comunicări, am constatat că aceste rapoarte nu conțineau o analiză calitativă a execuției fondurilor reprogramate și realocate (a se vedea caseta 10).

76

Exemplele prezentate ca „măsuri concrete” și ca „rezultate specifice pe țară referitor la modul în care echipele de acțiune i-au ajutat pe tineri” erau uneori lacunare (a se vedea caseta 11).

Caseta 10

Exemple de analize limitate conținute în rapoartele actualizate de informare întocmite de Comisie pentru Consiliul European

Informările actualizate cu privire la echipele de acțiune pentru tineri erau limitate în ceea ce privește descrierea rezultatelor acestor echipe. De exemplu, în cazul Greciei, actualizarea din mai 2012, realizată în urma activității echipei de acțiune pentru tineri din primăvara anului 2012, includea noi acțiuni specifice pentru tineret, fără a preciza însă care dintre aceste măsuri noi pentru tineri urmau să fie sprijinite de FSE și care erau sumele implicate.

În plus, în cazul Spaniei, se menționa că 135 de milioane de euro erau direcționate către serviciul public pentru ocuparea forței de muncă pentru a-i ajuta pe tineri să își găsească un loc de muncă. Aceste fonduri suplimentare au fost acordate pentru a sprijini măsuri instituite deja la nivel național cu scopul de a facilita în special un nivel mai mare de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor, fără să se explice însă eficacitatea lor anterioară.

Caseta 11

Exemplu de raportare excesiv de optimistă cu privire la acțiunile concrete

În cazul programului operațional regional din cadrul FSE pentru Italia (Sicilia), noile acțiuni în favoarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor nu urmau să fie finanțate prin transferul de resurse aferente FSE, ci prin deblocarea, printr-o creștere a ratei de cofinanțare din partea UE, a unor resurse naționale alocate inițial programului operațional. Condiția impusă era ca fondurile naționale să fie în întregime dedicate tineretului. Prin urmare, a rezultat un plan în valoare de 452 de milioane de euro, de pe urma căruia se preconiza că vor beneficia 50 000 de tineri. În cadrul mai multor informări efectuate între luna mai 2012 și iunie 2013, acest plan a fost anunțat și raportat de Comisie Consiliului European ca aflându-se în derulare.

Cu toate acestea, în iunie 2013, comitetul de monitorizare a informat Comisia că planul înregistra o întârziere semnificativă în faza de demarare. Proiectul a fost lansat, în cele din urmă, în iunie 2014, însă, imediat după aceea, în august 2014, autoritățile regiunii Sicilia au revocat decizia privind aprobarea și finanțarea proiectului de punere în aplicare a măsurilor preconizate, din cauza deficiențelor semnificative identificate la nivelul sistemului informatic utilizat pentru selecția participanților. Din cauza acestor deficiențe, aproximativ 54 % dintre utilizatorii sistemului respectiv nu au avut acces la procesul de selecție⁴⁷.

77

Având în vedere că toate informațiile publicate proveneau din cererile ad-hoc adresate statelor membre de către Comisie, acest exercițiu trebuia repetat ori de câte ori trebuiau furnizate Consiliului și/sau publicate informații actualizate. Pentru astfel de informații furnizate de statele membre pe o bază voluntară, Comisia nu are niciun mandat legal în temeiul căruia să poată efectua controale cu privire la fiabilitatea și/sau plauzibilitatea datelor. Acest lucru dă naștere unui risc potențial de includere a unor informații incorecte sau nefiabile în rapoartele actualizate de informare furnizate Consiliului. Cu toate acestea, controalele nu au fost întotdeauna eficace nici în ceea ce privește datele raportate în cadrul FSE (a se vedea caseta 12).

Caseta 12

Exemplu de date inexacte comunicate părților interesate

Potrivit informațiilor actualizate din martie 2014 cu privire la activitatea echipei de acțiune pentru tineri, Comisia a afirmat că, în Portugalia, referitor la Inițiativa „Impulso Jovem”, au fost realocate 143 de milioane de euro în cadrul FSE; suma respectivă a fost angajată în totalitate până la sfârșitul anului 2013 și viza un număr de 56 000 de tineri. Totuși, acest număr pare să indice mai degrabă un nivel-țintă care trebuie atins decât realizările obținute până la acel moment. De fapt, datele privind execuția financiară a programului operațional în cauză și datele prezentate în raportul anual de implementare pe 2013 referitor la Programul Operațional Potențial Uman fac referire la un număr de mai puțin de 10 000 de tineri participanți.

20Articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1081/2006. Articolele 66-68 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului. Anexa XVIII la Regulamentul (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei din 8 decembrie 2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de dezvoltare regională (JO L 371, 27.12.2006, p. 1).

21Anexa XXIII la Regulamentul (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei.

22Raportul din 2014 referitor la principalele realizări ale FSE în perioada 2007-2013 întocmit de Rețeaua de experți în materie de evaluare a FSE concluzionează că, deși sunt disponibile date exhaustive cu privire la realizările obținute în fiecare dintre statele membre, nu același lucru se poate constata referitor la rezultatele obținute. Chiar și în cazul principalilor trei indicatori de rezultat – intrarea pe piața muncii, calificările obținute și numărul de participanți care au demarat activități independente –, nu a fost posibilă obținerea, pe o bază coerentă, a unor cifre absolute pentru o serie de state membre. În lipsa unor cifre absolute, nu au putut fi generate cifre agregate la nivelul de ansamblu al statelor membre cu privire la rezultatele aferente intervențiilor sprijinite de FSE (punctul 5 din sinteză).

23Rapoartele speciale nr. 3/2000, nr. 12/2001, nr. 1/2006, nr. 17/2009, nr. 25/2012 ale Curții de Conturi Europene (http://eca.europa.eu).

24COM(2010) 477 final din 15 septembrie 2010: „«Tineretul în mișcare» – O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană”, p. 16.

25The European Social Fund: Giving Young People a Better Start in Life (Fondul social european: Cum să oferim tinerilor un început mai bun în viață), raport întocmit de Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune din cadrul Comisiei Europene, decembrie 2011.

26Anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului.

27Documentul MEMO/12/100 al Comisiei, 14 februarie 2012.

28De exemplu, utilizând evaluarea periodică și sistematică realizată de Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) cu privire la previziunile pe termen mediu și lung în ceea ce privește competențele la nivelul UE, defalcate pe sectoare, ocupații, niveluri de calificare și țări, sau activitățile de cercetare în curs desfășurate de către Organizația Internațională a Muncii și de către Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound).

29De exemplu, „fișa de țară” pentru Irlanda conținea printre grupurile de tineri cei mai afectați de șomaj persoanele cu vârsta sub 35 de ani (fără studii terțiare); „fișa de țară” pentru Spania făcea referire la o serie de măsuri din cadrul FSE care vizau șomerii cu vârsta de cel puțin 25 de ani; „fișa de țară” pentru Portugalia făcea referire, de asemenea, la categoria de vârstă cuprinsă între 25 și 29 de ani.

30Analiza efectuată de Eurostat cu privire la datele în materie de ocupare a forței de muncă indică o relație negativă între rata șomajului și cea a locurilor de muncă vacante, ilustrând faptul că cererea este bine corelată cu oferta pe piața forței de muncă („curba Beveridge”). Aceasta a fost situația în cele 27 de state membre ale UE până în primul trimestru al anului 2010. Ulterior, creșterea numărului de locuri de muncă vacante nu a mai avut niciun efect asupra ratelor șomajului. Sursa: Eurostat, Skills mismatches and labour mobility (Inadecvarea competențelor și mobilitatea profesională și geografică) (28.5.2013).

31Documente interne ale Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune: Proiect de document de lucru pentru Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (8 februarie 2012); Modernizarea serviciilor publice pentru ocuparea forței de muncă și politicile active în domeniul pieței forței de muncă în Spania (octombrie 2011, p. 9).

32Assessment of youth-oriented activities in Latvia (Evaluarea activităților care vizează tineretul în Letonia), document furnizat Curții de Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune în contextul acestui audit.

33Raportul misiunii echipei de acțiune pentru tineri, întocmit de Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune în legătură cu reuniunea care a avut loc la 22 februarie 2012 în Italia.

34Concluziile operaționale ale Secretariatului General transmise Reprezentanței Permanente a Spaniei pe lângă UE la 14 mai 2012.

35Concluziile operaționale ale Secretariatului General transmise Reprezentanței Permanente a Greciei pe lângă UE la 14 mai 2012.

36Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune din cadrul Comisiei Europene, Youth Employment Initiative and the European Social Fund, European Social Fund thematic paper, martie 2014.

37Resursele FSE raportate de Comisie pentru Italia includeau o realocare de fonduri naționale către măsuri menite să combată șomajul în rândul tinerilor. Această realocare a fost posibilă prin reducerea ratei de cofinanțare națională a programelor operaționale din cadrul FSE și al FEDR. Resursele financiare astfel deblocate, în sumă de peste 1,5 miliarde de euro, au fost investite în cadrul unui plan de acțiune finanțat din fonduri naționale în domeniul coeziunii și au vizat o serie de inițiative, dintre care mai multe urmăreau să vină în sprijinul tinerilor șomeri.

38Articolul 48 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului.

39Documentul MEMO/12/100 al Comisiei, 14 februarie 2012.

40În Italia (Sicilia), Planul de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor a fost propus la 19.12.2011 (mai exact, înaintea lansării inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri) în contextul planului acestui stat membru în domeniul coeziunii. În cadrul Planului pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor au fost puse la dispoziție fonduri naționale în valoare de 452 de milioane de euro ca urmare a creșterii cofinanțării prin FSE de la bugetul UE pentru programul operațional aferent FSE din Sicilia, cu scopul de a se evita dezangajarea fondurilor.

41În ceea ce privește Slovacia, Planul pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor nu a fost o consecință directă a exercițiului desfășurat de echipa de acțiune pentru tineri. Elaborarea acestui plan începuse mai devreme, în contextul programului național de reformă și al punerii în aplicare a legii modificate privind învățământul profesional și tehnic.

42În cazul Slovaciei, grupul-țintă a inclus șomeri tineri cu vârsta sub 29 de ani, dar și persoane defavorizate cu vârsta peste 50 de ani. Suma exactă care a fost alocată pentru sprijinirea tinerilor și numărul de locuri de muncă care urmau să fie create per grup-țintă nu au fost specificate.

43Nivelul șapte și nivelul opt din Quadro Nacional de Qualificacões.

44În contextul căreia a avut loc exercițiul privind echipele de acțiune pentru tineri.

45În 2012, nu a avut loc nicio reuniune de examinare anuală pentru Irlanda.

46Învățământ profesional și tehnic pentru tineri, sprijin pentru dobândirea de competențe profesionale și acordarea de microcredite.

47Regione Siciliana, Decreto del Dirigente generale numero 4567, din data de 18 august 2014.

Concluzii și recomandări

78

Am concluzionat că eficacitatea sprijinului consultativ oferit statelor membre de către Comisie în contextul echipelor de acțiune pentru încadrarea în muncă a tinerilor a fost limitată de cantitatea și calitatea informațiilor pe care aceasta le-a avut la dispoziție cu privire la modul în care măsurile naționale sau cele aferente FSE existente pentru tinerii șomeri funcționează la fața locului (a se vedea punctele 25-37). În plus, evaluarea de către Comisie a propunerilor statelor membre privind modificarea programelor operaționale s-a axat în principal pe aspecte bugetare, și mai puțin pe modul optim în care aceste fonduri FSE pot fi utilizate (a se vedea punctele 58-61). În ultimul rând, s-a constatat că raportarea realizată de către Comisie, până în 2014, referitor la rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri a fost afectată de deficiențe (a se vedea punctele 73-77).

Comisia a oferit sprijin consultativ pentru statele membre, dar acesta a fost limitat de cantitatea și calitatea informațiilor disponibile

79

Inițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri nu s-a ridicat la așteptările înalte formulate în cadrul reuniunii informale din 2012 a Consiliului European, nu în ultimul rând din cauza limitărilor care au afectat informațiile aflate la dispoziția Comisiei pe baza mecanismelor de monitorizare și de raportare stabilite în regulamentele pentru perioada de programare 2007-2013. Acest lucru a însemnat că Comisia nu dispunea de:

οo imagine de ansamblu asupra măsurilor existente finanțate prin FSE în materie de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor și nici asupra acelora care au avut succes din punctul de vedere al rezultatelor vizate și al rezultatelor concrete obținute la nivel de stat membru. Astfel de informații ar fi permis elaborarea unor propuneri practice și pe termen scurt cu privire la modul în care să fie redirecționate fonduri FSE pentru măsuri care își dovediseră în trecut sau în alt context eficacitatea;

οinformații complete și actualizate cu privire la fondurile disponibile în cadrul FSE care ar putea fi reprogramate sau realocate.

80

În cadrul activităților sale pregătitoare, Comisia a elaborat „fișe de țară” pentru fiecare dintre cele opt state membre vizate. A coordonat, de asemenea, reuniunile echipelor de acțiune pentru tineri și a pregătit concluzii operaționale în ceea ce privește reprogramarea și realocarea în cadrul FSE. Deși ambele activități au reprezentat contribuții pozitive ale Comisiei, ele au făcut obiectul limitărilor menționate anterior.

81

Analiza noastră a arătat, de asemenea, că echipele de acțiune pentru tineri create în cele opt state membre au elaborat propuneri specifice limitate cu privire la modalitățile în care să se obțină rezultate mai rapide și mai eficace pentru tinerii șomeri. Este nevoie de o inițiativă mai extinsă, mai susținută și pe termen mai lung pentru a elabora planuri de acțiune naționale specifice pentru tineret, de tipul celor avute în vedere de Comisie, și pentru a permite statelor membre să utilizeze fondurile structurale în mod eficace în sprijinirea eforturilor lor de a reduce rata șomajului în rândul tinerilor.

Recomandarea 1

Pentru viitoarele inițiative de acest gen, Comisia ar trebui să țină seama în mod corespunzător de posibilitățile și de constrângerile aferente contextului politic și juridic, de cunoștințele și de expertiza sa specifică în acest domeniu (pe baza punerii în aplicare a măsurilor finanțate de la bugetul național și de UE), precum și de disponibilitatea resurselor financiare atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre.

Inițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri a dus la reprogramarea și realocarea de fonduri aferente FSE, dar evaluarea realizată de Comisie cu privire la propunerile de modificare a programelor operaționale s-a axat în principal pe aspectele bugetare

82

Conform informațiilor furnizate Comisiei de către statele membre, valoarea totală a fondurilor FSE realocate și reprogramate în șapte dintre cele opt state membre care au desfășurat acest exercițiu s-a ridicat la 1,9 miliarde de euro până în iunie 2013. Este însă dificil să se furnizeze o cifră globală, deoarece nu toate aceste fonduri FSE reprogramate reprezintă în mod neapărat o consecință a inițiativei, ele putând fi rezultatul altor motive.

83

În urma reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri și în contextul elaborării concluziilor operaționale, toate statele membre au pregătit planuri de acțiune pentru tineret sau au luat în considerare aceste aspecte în programele lor naționale de reformă, deși, în ambele cazuri, natura demersului a avut un caracter general. Orice reprogramare a finanțării FSE necesară în acest context poate fi introdusă numai de statul membru în cauză printr-o propunere de modificare a programelor operaționale relevante. Comisia trebuie apoi să evalueze justificarea oferită de statul membru și să aprobe modificarea în cazul în care obține o asigurare cu privire la valabilitatea acesteia.

84

Am constatat că, atunci când a evaluat solicitările statelor membre de modificare a programelor operaționale incluse în eșantion, Comisia nu a verificat dacă fondurile reprogramate în cadrul FSE aveau un potențial mai mare de a ajuta tinerii să își găsească un loc de muncă sau să își sporească capacitatea de inserție profesională decât măsurile planificate inițial. În schimb, evaluarea s-a axat în principal pe aspectele bugetare ale exercițiului de reprogramare. Pe baza informațiilor furnizate Comisiei de către statele membre, am ajuns la concluzia că nu se poate evalua nici măsura în care nevoile specifice ale diferitelor grupuri de tineri șomeri au fost vizate de fondurile reprogramate și/sau realocate în cadrul FSE în 2012.

Recomandarea 2

Pentru perioada de programare 2014-2020, Comisia ar trebui:

(a)să se asigure că viitoarele reprogramări solicitate de statele membre rezultă mai curând din intenția de a se obține rezultate mai bune, decât din dorința principală de a soluționa dificultățile în ceea ce privește absorbția fondurilor UE;

(b)să aprobe solicitările statelor membre privind modificarea programelor operaționale numai în cazul în care rezultatele suplimentare preconizate a se obține ca urmare a transferurilor bugetare propuse pot fi obținute în mod rezonabil;

(c)să solicite statelor membre să raporteze în mod suficient de detaliat, în cadrul rapoartelor lor anuale de implementare, atât cu privire la transferurile extraordinare realizate în cadrul programelor operaționale, cât și cu privire la schimbările priorităților, precum și să prezinte rezultatele obținute ca urmare a acestor transferuri și schimbări;

(d)să participe în mod activ la comitetele de monitorizare ale programelor operaționale și să încurajeze statele membre să ia măsurile adecvate acolo unde reiese în mod clar din evaluarea sa cu privire la rapoartele anuale de implementare că țintele nu vor fi atinse.

Deficiențe la nivelul raportării realizate de Comisie către Consiliu cu privire la impactul Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri

85

Întrucât era conștientă de limitările care afectau informațiile furnizate în mod sistematic de către statele membre în cadrul mecanismelor de monitorizare aferente FSE, Comisia a formulat în mai multe rânduri cereri ad-hoc de informații care să fie comunicate de statele membre, în vederea întocmirii rapoartelor actualizate de informare periodică cu privire la progresul acestei inițiative. Pentru astfel de informații furnizate de statele membre pe o bază voluntară, Comisia nu are niciun mandat legal în temeiul căruia să poată efectua controale cu privire la fiabilitatea și/sau plauzibilitatea datelor. Controalele nu au fost însă întotdeauna eficace nici în ceea ce privește datele raportate în cadrul FSE.

86

Prin urmare, analiza informațiilor furnizate Consiliului a relevat unele deficiențe în ceea ce privește exhaustivitatea, coerența și credibilitatea acestora. În plus, dat fiind faptul că Comisia nu efectuează controale sistematice cu privire la informațiile care sunt furnizate de statele membre, există un risc potențial ca rapoartele actualizate de informare prezentate să includă declarații incorecte sau nefiabile.

Recomandarea 3

Atunci când utilizează date furnizate de statele membre în comunicările sale, Comisia ar trebui să se asigure că sunt efectuate în mod sistematic controale minime privind fiabilitatea și plauzibilitatea acestor date.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 11 noiembrie 2015.

Pentru Curtea de Conturi

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Președinte

Răspunsul Comisiei

Sinteză

I

Răspunsul comun al Comisiei la punctele I, II, III și IV:

Șomajul în rândul tinerilor a constituit o problemă larg răspândită în numeroase state membre în ultimul deceniu. Echipa de acțiune pentru tineri, chiar dacă este un instrument ad-hoc, a avut meritul de a fi plasat această problemă, exacerbată de criza economică, printre prioritățile agendei politice europene.

Această nouă conștientizare a antrenat o serie de acțiuni concrete, care au fost întreprinse atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre și au cuprins în special Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. Pachetul privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (2012), care vine în completarea pachetului mai amplu privind ocuparea forței de muncă, cuprindea o propunere de instituire a Garanției pentru tineret. Această propunere a avut drept rezultat adoptarea de către Consiliu a unei recomandări în aprilie 2013.

Acest fapt i-a determinat, de asemenea, pe liderii europeni să ia măsuri concrete pe plan financiar, și anume prin lansarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (2013). Această inițiativă vizează sprijinirea în principal a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare din regiunile în care rata șomajului în rândul tinerilor depășește 25 %. Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, alături de FSE, a permis statelor membre să beneficieze de fonduri specifice pentru a putea începe punerea în practică a Garanției pentru tineret.

IV

Comisia constată că valorile fondurilor FSE „disponibile” estimate de statele membre erau orientative și că depindeau în special de cererile de propuneri deja lansate și de dispozițiile contractuale din cadrul programelor operaționale relevante.

V

În opinia Comisiei, Inițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri a răspuns așteptărilor politice stabilite de Consiliul European în concluziile sale din 30 ianuarie 2012. Obiectivul principal al echipelor comune de acțiune pentru tineri – o inițiativă ad-hoc, punctuală – era mobilizarea instrumentelor UE și a celor naționale, inclusiv a fondurilor structurale, precum și inițierea unor discuții referitoare la reformele politicilor ce trebuie să fie incluse în planurile privind locurile de muncă pentru tineri. Scopul acestor echipe era acela de a „pune lucrurile în mișcare” prin acțiuni de sensibilizare întreprinse la cel mai înalt nivel politic, pentru a crea un sentiment al urgenței și a oferi o orientare mai puternică, însă fără ca acest lucru să antreneze proceduri administrative și/sau juridice suplimentare.

De asemenea, Comisia consideră că echipele de acțiune pentru tineri au avut o contribuție importantă, pregătind terenul pentru derularea unor noi inițiative de combatere a șomajului în rândul tinerilor. Printre acestea se numără Garanția pentru tineret, Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și programarea îmbunătățită a FSE pentru perioada 2014-2020, cu un accent mai puternic asupra tinerilor.

Comisia a utilizat în mod proactiv toate instrumentele aflate la dispoziția sa, dat fiind cadrul juridic în vigoare, pentru a îndeplini obiectivele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri și pentru a raporta cu privire la acestea.

În timp ce, în cazul fondurilor executate în cadrul gestiunii partajate este posibil ca Comisia să nu dispună întotdeauna de informații detaliate cu privire la toate măsurile care au beneficiat de sprijin, unul dintre obiectivele reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri fiind tocmai acela de a reverifica, împreună cu statele membre, estimările fondurilor FSE disponibile, asigurându-se că au fost utilizate cele mai fiabile și mai recente informații, Comisia oferă consiliere și orientări inclusiv pe baza informațiilor obținute și a evaluării politicilor desfășurate în contextul semestrului european.

În ceea ce privește caracterul adecvat al măsurilor finanțate, întrucât măsurile obișnuite în favoarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor sprijinite de FSE vizează formarea, experiența profesională, subvențiile la angajare, instruirea și educația continuă, s-a urmărit impulsionarea statelor membre în sensul aplicării acelor măsuri care s-au dovedit a fi cele mai eficace.

În rapoartele sale periodice transmise Consiliului European, Comisia a raportat, pe baza informațiilor furnizate de către statele membre, o serie de evoluții pozitive care au putut fi remarcate ca urmare a mobilizării echipelor de acțiune pentru tineri în ceea ce privește măsurile întreprinse pe teren, sprijinul de la bugetul național și numărul de tineri care au beneficiat de sprijin. Comisia consideră că reprogramarea fondurilor în vederea majorării sprijinului financiar acordat programelor pentru tineret funcționale a reprezentat o îmbunătățire netă în cadrul sprijinului UE pentru tineri.

În ceea ce privește monitorizarea, Comisia semnalează că, în cadrul gestiunii partajate, statele membre sunt responsabile de instituirea unor sisteme de monitorizare și de raportare, precum și de garantarea fiabilității acestora, care este verificată cu ocazia auditurilor efectuate de către Comisie. Comisia dispunea de informații provenite din rapoartele prevăzute de Regulamentul privind FSE. Mai mult, întrucât echipele de acțiune pentru tineri au reprezentat un exercițiu politic, care a fost anunțat ca atare încă de la început, Comisia a colectat, de asemenea, date în mod informal, prin intermediul unor chestionare și al unor solicitări de informații, precum și cu ajutorul altor procese de politică, mai ales semestrul european. Comisia nu dispune de un mandat juridic pentru a efectua controale ale fiabilității și/sau ale plauzibilității acestor informații.

VI Prima liniuță

Comisia acceptă această recomandare.

În acțiunile sale, Comisia ține întotdeauna seama de contextul politic, juridic, financiar și administrativ. În cazul specific al Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri, Comisia era conștientă de faptul că inițiativa urma să fie supusă mai multor constrângeri și totuși a considerat că acestea nu justifică inacțiunea: dată fiind situația inacceptabilă a șomajului în rândul tinerilor, Comisia era hotărâtă să ia toate măsurile posibile pentru a o îmbunătăți.

Ca regulă generală, în cazul unor astfel de exerciții, Comisia face apel în mod sistematic la experiența dobândită cu ocazia punerii în aplicare a fondurilor structurale și de investiții europene, în special a Fondului social european, precum și cu ocazia participării sale la semestrul european.

VI A doua liniuță (a)

Comisia acceptă această recomandare și consideră că actualul cadru juridic conține cerințele necesare.

Cadrul juridic al fondurilor ESI pentru perioada 2014-2020 contribuie deja în mare măsură la crearea condițiilor necesare pentru asigurarea unui mai bun raport costuri-beneficii. Acest obiectiv trebuie să fie atins, printre altele, cu ajutorul unui cadru de performanță și al unor rezerve, al unor condiționalități ex ante și al unor indicatori comuni de realizare și de rezultat. Utilizarea și programarea fondurilor ESI sunt, de asemenea, strâns legate de Strategia Uniunii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică și de recomandările specifice fiecărei țări.

Articolul 30 din Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC) prevede ca modificările aduse programelor operaționale să fie însoțite de o justificare din partea statului membru cu privire la impactul preconizat al acestora asupra realizării obiectivelor naționale ale Strategiei Europa 2020, precum și a obiectivelor specifice ale programului operațional.

În plus, articolul 23 din RDC permite Comisiei să solicite, din proprie inițiativă, ca un stat membru să propună modificări ale programelor sale operaționale, cu scopul de a asigura respectarea recomandărilor formulate de Consiliu în contextul semestrului european și de a garanta astfel că fondurile ESI acordă sprijin priorităților relevante în materie de creștere și locuri de muncă la nivel național sau regional.

Comisia ia act de faptul că rolul său de supraveghere presupune și monitorizarea oricăror chestiuni referitoare la buget sau la absorbția fondurilor.

VI A doua liniuță (b)

Comisia acceptă această recomandare și consideră, de asemenea, că actualul cadru juridic conține cerințele necesare.

Articolul 30 din RDC prevede în mod explicit că, după evaluarea de către Comisie a justificării prezentate de statul membru și ca urmare a unei solicitări de informații suplimentare, statul membru furnizează Comisiei toate informațiile suplimentare necesare. În plus, se aplică norme suplimentare specifice în cazul modificărilor aduse programelor operaționale legate de alocarea rezervei de performanță.

VI A doua liniuță (c)

Comisia acceptă această recomandare și consideră, de asemenea, că actualul cadru juridic conține cerințele necesare.

Articolul 50 din RDC prevede transmiterea unor rapoarte anuale de implementare cu privire la toate aspectele relevante referitoare la performanță. Statele membre trebuie să își elaboreze, de asemenea, rapoartele pe baza categoriilor de intervenție, astfel cum se prevede în Regulamentul de punere în aplicare nr. 215/2014 al Comisiei relevant.

VI A doua liniuță (d)

Comisia acceptă această recomandare și consideră că aceasta corespunde practicilor curente, având în vedere și atribuțiile sale specifice legate de participarea în cadrul comitetului de monitorizare.

VI A treia liniuță

Comisia acceptă această recomandare. Într-adevăr, în contextul gestiunii partajate, Comisia verifică, printre altele, soliditatea sistemelor de înregistrare și de stocare a evidențelor contabile și a datelor privind punerea în aplicare furnizate de statele membre. Acest control este asigurat, de obicei, grație unui audit al sistemelor efectuat atât de Comisie, cât și de autoritățile naționale de audit.

Pentru perioada 2014-2020, RDC impune autorității de management a FSE sau a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor să colecteze, să stocheze și să înregistreze date fiabile privind indicatorii într-un sistem informatic [articolul 125 alineatul (2) literele (a), (d) și (e)]. Acest proces va face obiectul unor audituri efectuate de Comisie.

Introducere

09

Comisia a propus să se instituie echipe de acțiune în statele membre în care rata șomajului în rândul tinerilor a fost net superioară mediei UE. Această propunere a fost aprobată de către Consiliul European. La momentul respectiv, media UE se situa la 22,3 %. Prin urmare, s-a ales o rată de referință de 30 %, iar opt state membre au beneficiat de această acțiune, această rată fiind conformă cu declarația Consiliului European. Comisia consideră că a acționat în conformitate cu declarația Consiliului European.

Observații

Răspunsul comun al Comisiei la punctele 25 și 26

Comisia este autorizată să monitorizeze fondurile UE doar în conformitate cu dispozițiile regulamentelor în cauză, iar statele membre dispun de o mare marjă de apreciere în ceea ce privește raportarea informațiilor legate de performanță. Deși a existat, într-adevăr, un indicator de realizare comun (obligatoriu) pentru tineret, statele membre au comunicat, de asemenea, rezultatele obținute în fiecare an în raportul anual de implementare, pe baza indicatorilor specifici definiți în programul operațional pentru fiecare axă prioritară, chiar dacă acești indicatori specifici nu permiteau agregarea datelor la nivelul UE. În toate cazurile, Comisia a respectat aceste dispoziții.

27

Comisia consideră că există un număr suficient de indicatori care permit efectuarea unei monitorizări corespunzătoare, chiar dacă acești indicatori sunt specifici pentru fiecare program operațional în parte.

Problema evidențiată în studiul Rețelei de experți în materie de evaluare rezultă în primul rând din faptul că, în timp ce era obligatoriu să se raporteze cu privire la indicatorii de realizare, raportarea cu privire la indicatorii de rezultat pentru anumite măsuri specifice nu era obligatorie. Prin urmare, nu sunt disponibile date cuprinzătoare și coerente privind indicatorii de rezultat. Introducerea unor indicatori de realizare și de rezultat comuni pentru perioada de programare 2014-2020 va oferi o soluție la această problemă.

28

Raportul Serviciului de Audit Intern (IAS) la care face trimitere Curtea conchide că anumite deficiențe existente se datorează cadrului juridic pe care Comisia își întemeiază, prin definiție, activitatea. Raportul IAS recunoaște, de asemenea, îmbunătățirea semnificativă a cerințelor în materie de performanță introduse prin cadrul juridic pentru perioada 2014-2020. În perioada 2007-2013, autoritățile de management aveau obligația de a defini indicatori de rezultat specifici și de a stabili ținte în programele operaționale. Această cerință a făcut obiectul unor negocieri cu ocazia programării aferente programelor operaționale. Comisia recunoaște că agregarea datelor la nivelul UE a constituit o provocare, însă consideră că monitorizarea pe care a efectuat-o la nivel de programe operaționale este adecvată. Mai mult, Comisia a realizat un studiu menit să analizeze toți indicatorii de rezultat specifici, a utilizat cunoștințele dobândite pentru a propune indicatori de rezultat comuni pentru perioada 2014-2020 și a creat o rețea de evaluare pentru a încerca să colecteze date în materie de monitorizare și de evaluare din partea autorităților de management pentru a furniza birourilor responsabile informații referitoare la performanță care să servească și în vederea întocmirii de rapoarte de către Comisie.

29

Comisia ia act de faptul că, prin contactele lor bilaterale regulate cu autoritățile de management, prin evaluarea raportului anual de implementare și prin participarea la reuniunile prevăzute de regulament, precum și prin contactele cu departamentele tematice din statele membre în cadrul ciclului semestrului european, funcționarii Comisiei sunt informați cu privire la evoluția punerii în aplicare a programului operațional și la „bunele practici” identificate. Grație analizei diferiților indicatori specifici efectuate de funcționarii responsabili, aceștia sunt conștienți de eficacitatea punerii în aplicare a diferitelor programe operaționale.

În plus, Comisia a lansat mai multe evaluări ale politicilor pentru perioada 2007-2013, care vor fi disponibile la jumătatea anului 2016. Toate aceste evaluări vor furniza informații utile cu privire la realizarea programelor. În plus, rapoartele finale vor cuprinde volume specifice axate pe lecțiile învățate și pe bunele practici aplicate.

Răspunsul comun al Comisiei la punctele 30-32

Raportul Comisiei a oferit o imagine de ansamblu pe baza unor chestionare adresate autorităților de management, mai precis pe baza propriei evaluări realizate de statele membre a elementelor ce puteau fi considerate drept o bună practică. Scopul raportului a fost să disemineze idei și practici în materie de politică pentru a-i „inspira” pe factorii de decizie. Raportul nu a fost menit să ofere o evaluare a calității și a eficacității intervențiilor FSE.

34

Comisia observă că unul dintre obiectivele reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri a fost tocmai acela de a identifica în mod mai riguros, împreună cu statele membre, fondurile UE disponibile și măsurile suplimentare necesare pentru a răspunde nevoilor tinerilor șomeri.

35

În contextul gestiunii partajate, detaliile specifice relevante privind operațiunile sunt disponibile la nivelul statelor membre, întrucât acestea sunt responsabile de lansarea și de organizarea diferitelor cereri de candidaturi. În pofida limitărilor obiective ale cadrului juridic pentru perioada 2007-2013, Comisia s-a străduit în mod proactiv să colecteze cu o mai mare regularitate informații relevante din partea statelor membre cu privire la sprijinul FSE acordat unor măsuri privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, corelate cu alte inițiative în acest domeniu la nivelul UE.

36

Comisia semnalează că estimările sale s-au întemeiat pe date transmise în mod voluntar de către statele membre. Aceste estimări nu au reprezentat decât punctul de plecare pentru discuțiile bilaterale și au fost actualizate sistematic pe baza situației reale a fiecărui stat membru în parte.

37

Comisia recunoaște că s-a comis o eroare tehnică în cazul Slovaciei. Cu toate acestea, în cadrul discuției care a avut loc cu ocazia reuniunii echipei de acțiune pentru tineri, s-au utilizat cifrele corecte.

38

Comisia observă că, în contextul pregătirii reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri, orice evaluare ar trebui să se bazeze pe ceea ce a anunțat Comisia, pe angajamentele asumate de aceasta și pe rezultatele pe care aceasta le-ar fi putut obține în mod realist, în termenele convenite și ținând seama de cadrul juridic în vigoare.

40

Comisia consideră că obiectivul echipelor de acțiune pentru tineri nu a fost acela de a furniza statelor membre analize ex ante referitoare la grupuri de tineri specifice, și nici examinarea cerințelor viitoare în materie de competențe.

Mai mult, analiza efectuată de către Comisie a nevoilor de pe piața forței de muncă nu se limitează la fișele de țară, care, fiind documente informative, au fost utilizate ca note de informare în cadrul reuniunilor bilaterale ale echipelor de acțiune pentru tineri. Funcționarii responsabili de chestiunile geografice întocmesc rapoarte de țară detaliate și analizează în profunzime situația în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și politicile sociale din statele membre, pe baza informațiilor respective fiind apoi elaborate recomandările specifice fiecărei țări. Combaterea șomajului în rândul tinerilor necesită o abordare cuprinzătoare, iar fișele de țară prezintă date și politici coerente nu numai cu privire la chestiunile legate de ocuparea forței de muncă, ci și cu privire la alte aspecte critice, cum ar fi educația.

Definiția standard a noțiunii de „tânăr” oferită de Eurostat (15-24 de ani) a fost utilizată pentru a identifica statele membre cu cea mai mare rată a șomajului în rândul tinerilor, precum și în cadrul discuțiilor și al analizelor ulterioare. Cu toate acestea, rațiunea de a fi a echipelor de acțiune pentru tineri a fost să garanteze că sunt întreprinse acțiunile specifice cele mai adecvate pentru fiecare țară în parte. Așadar, în anumite împrejurări, această definiție a fost interpretată cu o anumită flexibilitate, atunci când circumstanțele naționale justificau acest lucru.

41

Echipele de acțiune pentru tineri au avut rolul de a examina dacă este posibil să se ia măsuri rapide pentru a răspunde efectelor imediate ale crizei. Neconcordanța de competențe reprezintă o problemă structurală, iar programele operaționale aferente FSE au fost deja programate, încă din 2006, cu scopul de a remedia problemele structurale de pe piețele forței de muncă. Progresele în direcția acestei reforme structurale au fost însă grav afectate de criza economică, ce a fost însoțită de o creștere drastică a ratelor șomajului în UE. Prin urmare, în timp ce echipele de acțiune pentru tineri au avut drept misiune găsirea unor soluții imediate, atât pe plan financiar, cât și în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor, eforturile depuse de Comisie au vizat, în paralel, impulsionarea statelor membre în sensul reluării procesului de reformă.

În plus, Comisia colectează o mare parte a informațiilor specifice în materie de politică în contextul activităților sale analitice desfășurate în cadrul semestrului european, aceste informații fiind publicate în rapoartele Comisiei sau în rapoartele de țară. Comisia se bazează, de asemenea, pe o serie de rapoarte ale experților și pe exemple de rapoarte de politică internă furnizate de DG EMPL, în special pe așa-numitele rapoarte de țară, elaborate în contextul semestrului european.

42

Comisia observă că în cele opt fișe de țară erau sugerate orientări în materie de politică bazate pe o analiză a nevoilor de pe piața forței de muncă, susținută de o gamă largă de surse, în special de activitatea analitică realizată de Comisie în contextul semestrului european.

43

A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 41.

44

În Italia, situația de pe piața muncii a fost deosebit de dificilă pentru tineri. În fișele de țară au fost identificate unele grupuri a căror situație este deosebit de îngrijorătoare, printre care se numără tinerii cu un nivel mediu și superior de educație după absolvire. Inițiativele întreprinse s-au înscris însă într-o abordare globală, menită să soluționeze situația în ansamblul său.

Alegerea de a transfera gestionarea fondurilor (la fel ca în cazul tuturor celorlalte Inițiative privind echipele de acțiune pentru tineri) a avut, în mod clar, un dublu obiectiv: creșterea nivelurilor capitalului uman (pentru a facilita ocuparea forței de muncă) și accelerarea cheltuielilor (întrucât, după cum se menționează în fișa de țară, „problemele cu care se confruntă Italia nu sunt legate de prioritățile în materie de cheltuieli, ci de întârzierile privind punerea în aplicare”).

45

Comisia ia act de faptul că orice evaluare a rezultatelor obținute de echipele de acțiune pentru tineri trebuie să țină seama de obiectivele și de finalitatea misiunilor acestor echipe, precum și de cadrul de reglementare aferent FSE.

47

Obiectivul primordial al echipelor de acțiune pentru tineri a fost ca, prin intermediul unor discuții politice la nivel înalt, să identifice mijloacele care să le permită autorităților naționale să realoce fonduri în favoarea unor proiecte care ar avea un impact maxim pe termen scurt. Acest lucru a presupus necesitatea de a se conveni asupra modului de abordare a priorităților FSE concurente, fără a intra însă în detaliile tehnice ale gestionării fondurilor. Reuniunile au oferit prilejul de a examina diferite posibilități, care au trebuit să fie verificate din punct de vedere tehnic prin prisma particularităților fiecărui program operațional în parte.

Înainte ca o reprogramare să poată fi realizată, a fost necesar să se discute cu statele membre măsura în care fondurile FSE puteau fi redirecționate către programe pentru tineret.

De exemplu, în cazul țărilor cu un număr mare de programe operaționale, cum ar fi Italia, aplicabilitatea oricărei propuneri detaliate a trebuit să facă obiectul unei verificări în ceea ce privește situația (punere în aplicare, rezultate) a fiecărui program operațional (de exemplu, prin identificarea programelor operaționale care trebuiau să facă obiectul unei reprogramări, pentru ce cuantum etc.).

49

Comisia consideră că rezumatul concluziilor operaționale ale Secretarului General nu ar trebui interpretat în mod izolat. În cazul specific al Greciei, aceasta beneficia deja de o asistență tehnică foarte intensă prin programul de asistență financiară, iar concluziile operaționale ale Secretariatului General au sugerat dezvoltarea/consolidarea inițiativelor existente sub forma unor orientări de politică, pregătind astfel terenul pentru elaborarea ulterioară a unor măsuri specifice menite să răspundă nevoilor identificate. Rezultatul operațional al echipelor de acțiune pentru tineri a fost „Planul de acțiune al intervențiilor țintite menite să consolideze încadrarea în muncă și antreprenoriatul în rândul tinerilor”, adoptat de Grecia în decembrie 2012.

Mai mult, Comisia a transmis deja statelor membre evaluări și recomandări în materie de politică detaliate, specifice fiecărei țări, în contextul semestrului european.

50

Comisia face trimitere la răspunsul său de la punctele 29, 44 și 47.

În cadrul reuniunilor comitetului de monitorizare în care Comisia joacă un rol consultativ, s-a discutat despre posibilitatea unor modificări specifice privind procedurile de ofertare și criteriile de selecție, atunci când acest lucru a fost oportun. Comisia consideră că valoarea adăugată a inițiativelor propuse nu a fost evaluată doar în raport cu impactul preconizat al acestora asupra absorbției fondurilor.

51

Comisia semnalează că modificările programelor operaționale nu au fost întotdeauna legate în totalitate de măsurile propriu-zise în favoarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor. Modificările respective s-au înscris deseori în cadrul unor realocări mai ample de fonduri care au fost direcționate către măsuri menite să sprijine ocuparea forței de muncă în general. În plus, în contextul echipelor de acțiune pentru tineri, rolul consultativ al Comisiei s-a extins dincolo de considerațiile legate de realocările financiare.

53

Pentru a oferi o imagine completă a rezultatelor financiare ale Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri, Comisia consideră că este necesar, de asemenea, să se includă informații cu privire la resursele financiare consacrate inițiativelor legate de tineret, rezultate din reducerea cofinanțării naționale în programele operaționale aferente FSE și FEDER. De exemplu, în cazul Italiei, aceste resurse, rezultate în urma reprogramării programului operațional, au permis finanțarea mai multor inițiative (inclusiv a Planului pentru tineri din Sicilia) cuprinse în planul de acțiune pentru coeziune derulat la nivel național. Potrivit Italiei, resursele respective reprezintă circa 1,5 miliarde EUR suplimentare și au făcut parte din fondurile realocate atribuite Italiei pe parcursul întregului exercițiu ce a vizat echipele de acțiune pentru tineri.

54

Comisia recunoaște că a survenit o eroare tehnică, aceasta având însă doar un impact foarte limitat asupra cuantumului global (mai puțin de 4 % asupra cuantumului global aferent FSE, mai puțin de 1,2 %, dacă se ia în considerare bugetul global consacrat echipelor de acțiune pentru tineri, inclusiv Planul de acțiune pentru coeziune al Italiei).

56

În cadrul gestiunii partajate, statele membre au responsabilitatea de a institui sisteme de monitorizare și de raportare și de a asigura fiabilitatea acestora.

60

Comisia estimează că este mai oportun să se majoreze sprijinul financiar acordat programelor pentru tineret (formare etc.) care și-au dovedit deja eficacitatea pe teren decât să se irosească aceste sume de bani din cauza unei dezangajări automate. Programele care au fost consolidate fuseseră deja evaluate la momentul adoptării lor, iar punerea lor în aplicare era în concordanță cu cerințele regulamentelor.

În ceea ce privește caracterul adecvat al măsurilor finanțate, întrucât măsurile obișnuite în favoarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor sprijinite de FSE vizează formarea, experiența profesională, subvențiile la angajare, instruirea și educația continuă, Comisia a urmărit impulsionarea statelor membre în sensul aplicării acelor măsuri care s-au dovedit a fi cele mai eficace. În contextul global al șomajului în rândul tinerilor în 2011 (rata globală de ocupare scăzută și rata de inactivitate crescândă, în special pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare), unul dintre obiectivele principale ale Comisiei a fost, de asemenea, sporirea gradului de acoperire al măsurilor, respectiv sporirea numărului de participanți la măsurile care ar putea îmbunătăți capacitatea de inserție profesională a tinerilor pe piața forței de muncă. Nu în ultimul rând, toate măsurile menționate anterior rămân esențiale și în cadrul Garanției pentru tineret, care beneficiază, de asemenea, de sprijin financiar din partea FSE.

Răspuns comun la punctul 64 și la caseta 7

Comisia subliniază faptul că grupurile prioritare despre care s-a discutat în cadrul reuniunii bilaterale a echipei de acțiune pentru tineri au fost atât tinerii cu calificări înalte, cât și tinerii cu o educație de bază. Aceste două grupuri au fost, de asemenea, vizate de Planul de acțiune pentru tineret din Portugalia, intitulat „Impulso Jovem”, și de reprogramarea programului operațional corespondent.

Răspuns comun la punctele 65, 66, 67 și la caseta 8

Comisia semnalează că programele naționale de reformă sunt documente strategice aflate sub răspunderea exclusivă a statelor membre. Programele respective nu vizează descrierea măsurilor care ar urma să fie sprijinite cu fonduri din partea UE, ca urmare a reuniunii echipei de acțiune pentru tineri.

Comisia monitorizează situația tinerilor pe piața forței de muncă în contextul semestrului european, care are drept obiectiv consolidarea și promovarea reformelor politice, în beneficiul cetățenilor UE. În acest context, Comisia include o evaluare analitică aprofundată în rapoartele de țară și propune acțiuni de politică sub forma unor proiecte de recomandări specifice fiecărei țări. În cadrul semestrului european 2015, cinci state membre au primit recomandări care vizau adoptarea unor măsuri de politică mai ambițioase în acest domeniu.

68

Comisia constată că, pentru a menține sarcina administrativă ce le revine statelor membre la un nivel minim absolut și pentru a obține rapid rezultate, echipele de acțiune pentru tineri au fost implementate și monitorizate în conformitate cu dispozițiile juridice ale FSE.

70

Comisia observă că informațiile comunicate în ceea ce privește obiectivele în materie de indicatori depind de contextul global al modificării propuse a programului operațional și de întrebarea dacă există sau nu o corelare specifică a acesteia cu ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor sau, pe un plan mai general, cu promovarea măsurilor de ocupare a forței de muncă pentru toate grupurile-țintă vizate de programul operațional în ansamblu.

De exemplu, în cazul Greciei, indicatorii de monitorizare pentru tineret erau deja incluși în programele operaționale.

71

Comisia ia act de faptul că procesele-verbale ale reuniunilor de examinare anuale nu reprezintă singura sursă de informații în ceea ce privește monitorizarea periodică a programului operațional efectuată de către Comisie.

Răspunsul comun al Comisiei la punctul 72 și la caseta 9

Comisia pune uneori în discuție plauzibilitatea valorilor anumitor indicatori specifici care sunt comunicate în raportul anual de implementare. De asemenea, sistemele informatice ale statelor membre fac obiectul unor audituri efectuate de Comisie și de autoritățile de audit ale statelor membre.

Comisia recunoaște că informațiile furnizate de către autoritatea de management din Lituania au conținut o eroare tehnică.

73

Comisia dispunea de informații din rapoartele prevăzute de Regulamentul privind FSE. Mai mult, întrucât echipele de acțiune pentru tineri au reprezentat un exercițiu politic, care a fost anunțat ca atare încă de la început, Comisia a colectat, de asemenea, date în mod informal, prin intermediul unor chestionare și al unor solicitări de informații, precum și cu ajutorul altor procese de politică, mai ales semestrul european.

Nu a putut fi pus în practică niciun proces oficial de monitorizare și de raportare pentru echipele de acțiune pentru tineri care să fi depășit cadrul de monitorizare aferent FSE.

75

Rapoartele prezentate Consiliului European au oferit o privire de ansamblu asupra stadiului punerii în aplicare a echipelor de acțiune pentru tineri, pe baza datelor colectate ad-hoc de la statele membre. A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 68.

76

A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 72.

De asemenea, rapoartele întocmite de Comisie s-au bazat pe informațiile comunicate de Italia. În ceea ce privește întârzierile, care au fost semnificative în special în faza de demarare a planului național, Comisia a încurajat o punere în aplicare rapidă ori de câte ori acest lucru este posibil.

77

În cadrul gestiunii partajate, statele membre au responsabilitatea de a institui sisteme de monitorizare și de raportare și de a asigura fiabilitatea acestora. Comisia verifică soliditatea sistemelor prin intermediul auditurilor sale.

Concluzii și recomandări

Răspunsul comun al Comisiei la punctele 78 și 79

În opinia Comisiei, Inițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri a răspuns așteptărilor politice stabilite de Consiliul European în concluziile sale din 30 ianuarie 2012. Obiectivul principal al echipelor comune de acțiune pentru tineri a fost mobilizarea instrumentelor UE și a celor naționale, inclusiv a fondurilor structurale, precum și inițierea unor discuții referitoare la reformele politicilor ce urmează a fi incluse în planurile privind locurile de muncă pentru tineri. Activitatea echipelor de acțiune pentru tineri s-a axat pe provocările identificate în statele membre vizate. Scopul acestor echipe a fost să „pună lucrurile în mișcare” prin acțiuni de sensibilizare întreprinse la cel mai înalt nivel politic, pentru a crea un sentiment al urgenței și a oferi o orientare mai puternică, însă fără ca acest lucru să antreneze proceduri administrative și/sau juridice suplimentare.

Comisia a utilizat în mod proactiv toate instrumentele aflate la dispoziția sa, dat fiind cadrul juridic în vigoare, pentru a îndeplini obiectivele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri și pentru a raporta cu privire la acestea. Experiența echipelor de acțiune pentru tineri a contribuit, de asemenea, la elaborarea unor noi inițiative de politică, cum ar fi Pachetul privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și, în acest context, recomandarea Consiliului privind instituirea Garanției pentru tineret. În plus, monitorizarea atentă a situației din cele 8 state membre în cauză (precum și din alte state membre cu un nivel ridicat al șomajului în rândul tinerilor) prin intermediul proceselor obișnuite ale semestrului european a antrenat formularea unor recomandări specifice fiecărei țări privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. În rapoartele sale periodice transmise Consiliului European, Comisia a raportat, pe baza informațiilor furnizate de către statele membre, o serie de evoluții pozitive care au putut fi remarcate ca urmare a mobilizării echipelor de acțiune pentru tineri în ceea ce privește măsurile întreprinse pe teren, sprijinul de la bugetul național și numărul de tineri care au beneficiat de sprijin.

79 Prima liniuță

În timp ce, în cazul fondurilor implementate în cadrul gestiunii partajate, Comisia poate să nu dispună întotdeauna de informații detaliate cu privire la toate măsurile ce beneficiază de sprijin, aceasta oferă consiliere și orientări, inclusiv pe baza informațiilor obținute și a evaluării politicilor desfășurate în contextul semestrului european.

79 A doua liniuță

Unul dintre obiectivele reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri a fost tocmai acela de a reverifica, împreună cu statele membre, estimările aferente fondurilor FSE disponibile, pentru a se asigura că au fost utilizate cele mai fiabile și mai recente informații.

80

Comisia consideră că „fișele de țară” trebuiau să aibă un caracter general, întrucât ele sintetizează analiza efectuată periodic de Comisie cu privire la evoluția pieței forței de muncă (de exemplu, raportul anual privind evoluția ocupării forței de muncă și a situației sociale în Europa, raportul anual privind evoluția pieței muncii și a salariilor, precum și buletinul trimestrial privind ocuparea forței de muncă și situația socială).

81

Având în vedere caracterul urgent al situației referitoare la șomajul în rândul tinerilor, Comisia și Consiliul European au decis să lanseze o inițiativă ad-hoc, punctuală, care a condus în principal la o redirecționare rapidă a fondurilor FSE disponibile în favoarea măsurilor destinate tinerilor.

De asemenea, Comisia consideră că echipele de acțiune pentru tineri au avut o contribuție importantă, pregătind terenul pentru derularea unor noi inițiative de combatere a șomajului în rândul tinerilor. Printre acestea se numără Garanția pentru tineret, Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și programarea îmbunătățită a FSE pentru perioada 2014-2020, cu un accent mai puternic asupra tinerilor.

Recomandarea 1

Comisia acceptă această recomandare.

În acțiunile sale, Comisia ia întotdeauna în considerare contextul politic, juridic, financiar și administrativ. În cazul specific al Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri, Comisia era conștientă că inițiativa urma să fie supusă mai multor constrângeri și totuși a considerat că acestea nu justifică inacțiunea: dată fiind situația inacceptabilă a șomajului în rândul tinerilor, Comisia era hotărâtă să ia toate măsurile posibile pentru a o îmbunătăți.

Ca regulă generală, în cazul unor astfel de exerciții, Comisia face apel în mod sistematic la experiența dobândită cu ocazia punerii în aplicare a fondurilor structurale și de investiții europene, în special a Fondului social european, precum și cu ocazia participării sale la semestrul european.

82

Comisia admite că îi este dificil să furnizeze o cifră globală stabilă, întrucât nu are acces decât la deciziile oficiale de modificare a programului operațional, iar cuantumurile disponibile în cadrul unui program operațional sau al unui stat membru pentru a fi redirecționate în cadrul programelor operaționale sau între acestea au evoluat în mod dinamic, în funcție de nivelul și de viteza de contractare a proiectelor, precum și în funcție de stadiul punerii în aplicare a programului operațional în ansamblu.

84

Comisia consideră că reprogramarea fondurilor în vederea majorării sprijinului financiar acordat programelor pentru tineret funcționale a reprezentat o îmbunătățire netă în cadrul sprijinului UE pentru tineri. Acțiunile consolidate astfel au fost în orice caz selectate, implementate și monitorizate în conformitate cu normele în vigoare. Prin urmare, s-a considerat că acestea generează rezultate pozitive, chiar și în cazul în care era prea devreme să se realizeze o evaluare cuprinzătoare.

În ceea ce privește caracterul adecvat al măsurilor finanțate, întrucât măsurile obișnuite în favoarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor sprijinite de FSE vizează formarea, experiența profesională, subvențiile la angajare, instruirea și educația continuă, Comisia a urmărit impulsionarea statelor membre în sensul aplicării acelor măsuri care s-au dovedit a fi cele mai eficace.

Mai mult, Comisia face trimitere la răspunsurile sale de la punctele 60, 72 și 76.

Recomandarea 2 (a)

Comisia acceptă această recomandare și consideră că actualul cadru juridic conține cerințele necesare.

Cadrul juridic al fondurilor ESI pentru perioada 2014-2020 contribuie deja în mare măsură la crearea condițiilor necesare pentru asigurarea unui mai bun raport costuri-beneficii. Acest obiectiv trebuie să fie atins, printre altele, cu ajutorul unui cadru de performanță și al unor rezerve, al unor condiționalități ex ante și al unor indicatori comuni de realizare și de rezultat. Utilizarea și programarea fondurilor ESI sunt, de asemenea, strâns legate de Strategia Uniunii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică și de recomandările specifice fiecărei țări.

Articolul 30 din Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC) prevede ca modificările aduse programelor operaționale să fie însoțite de o justificare din partea statului membru cu privire la impactul preconizat al acestora asupra realizării obiectivelor naționale ale Strategiei Europa 2020, precum și a obiectivelor specifice ale programului operațional.

În plus, articolul 23 din RDC permite Comisiei să solicite, din proprie inițiativă, ca un stat membru să propună modificări ale programelor sale operaționale, cu scopul de a asigura respectarea recomandărilor formulate de Consiliu în contextul semestrului european și de a garanta astfel că fondurile ESI acordă sprijin priorităților relevante în materie de creștere și locuri de muncă la nivel național sau regional.

Comisia ia act de faptul că rolul său de supraveghere presupune și monitorizarea oricăror chestiuni referitoare la buget sau la absorbția fondurilor.

Recomandarea 2 (b)

Comisia acceptă această recomandare și consideră, de asemenea, că actualul cadru juridic conține cerințele necesare.

Articolul 30 din RDC prevede în mod explicit că, după evaluarea de către Comisie a justificării prezentate de statul membru și ca urmare a unei solicitări de informații suplimentare, statul membru furnizează Comisiei toate informațiile suplimentare necesare. În plus, se aplică norme specifice suplimentare în cazul modificărilor aduse programelor operaționale legate de alocarea rezervei de performanță.

Recomandarea 2 (c)

Comisia acceptă această recomandare și consideră, de asemenea, că actualul cadru juridic conține cerințele necesare.

Articolul 50 din RDC prevede transmiterea unor rapoarte anuale de implementare cu privire la toate aspectele relevante referitoare la performanță. Statele membre trebuie să își elaboreze, de asemenea, rapoartele pe baza categoriilor de intervenție, astfel cum se prevede în Regulamentul de punere în aplicare nr. 215/2014 al Comisiei relevant.

Recomandarea 2 (d)

Comisia acceptă această recomandare și consideră că aceasta corespunde practicilor curente, având în vedere și atribuțiile sale specifice legate de participarea în cadrul comitetului de monitorizare.

Răspunsul comun al Comisiei la punctele 85 și 86

În cadrul gestiunii partajate, statele membre au responsabilitatea de a institui sisteme de monitorizare și de raportare și de a asigura fiabilitatea acestora.

Comisia verifică fiabilitatea datelor furnizate de statele membre prin intermediul auditurilor sale.

În perioada 2014-2020, RDC prevede ca autoritatea de management a FSE sau a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor să colecteze, să stocheze și să înregistreze date fiabile privind indicatorii într-un sistem informatic [articolul 125 alineatul (2) literele (a), (d) și (e)], care să facă obiectul unor audituri efectuate de Comisie.

Recomandarea 3

Comisia acceptă această recomandare. Într-adevăr, în contextul gestiunii partajate, Comisia verifică, printre altele, soliditatea sistemelor de înregistrare și de stocare a evidențelor contabile și a datelor privind punerea în aplicare furnizate de statele membre. Acest control este asigurat, de obicei, grație unui audit al sistemelor efectuat atât de Comisie, cât și de autoritățile naționale de audit.

Pentru perioada 2014-2020, RDC impune autorității de management a FSE sau a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor să colecteze, să stocheze și să înregistreze date fiabile privind indicatorii într-un sistem informatic [articolul 125 alineatul (2) literele (a), (d) și (e)]. Acest proces va face obiectul unor audituri efectuate de Comisie.

QJ-AB-15-021-RO-E    ISSN 1977-5806

În 2012, pentru opt state membre în care rata șomajului în rândul tinerilor era deosebit de ridicată, au fost instituite echipe de acțiune pentru tineri formate din experți din cadrul autorităților naționale competente și din cadrul Comisiei. Scopul acestor echipe era de a ajuta statele membre respective să utilizeze în mod optim fondurile structurale ale UE prin direcționarea fondurilor rămase nealocate în perioada de programare 2007-2013 (incluzând suma de 10 miliarde de euro din cadrul Fondului Social European) către proiecte care să sprijine oportunitățile de angajare pentru tineri și care să faciliteze accesul la finanțare pentru întreprinderile mici.
În cadrul auditului său, Curtea a evaluat amploarea acestui exercițiu de redirecționare a fondurilor rămase nealocate în cadrul FSE și contribuția adusă de echipele de acțiune pentru tineri în acest sens prin demersul lor de a asista autoritățile naționale în realocarea de fonduri către proiectele care ar putea produce „cel mai mare impact în cel mai scurt timp”.