EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.

Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).

Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015

Print | ISBN 978-92-872-3548-0 | ISSN 1831-0931 | doi:10.2865/04375 | QJ-AB-15-021-SK-C
PDF | ISBN 978-92-872-3530-5 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/24842 | QJ-AB-15-021-SK-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3566-4 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/934968 | QJ-AB-15-021-SK-E

© Európska únia, 2015

Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ

Bezplatné publikácie:

•jeden kus:
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•viac kusov alebo plagátov/máp:
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).

(*)Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).

Platené publikácie:

•prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

SK
2015

Č. 17

Osobitná správa

Podpora akčných tímov
pre zamestnanosť mladých
ľudí Komisiou:
presmerovanie
financovania z ESF
dosiahnuté, ale zameranie
na výsledky nedostatočné

(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)

Audítorský tím

V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky jeho auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.

Tento audit výkonnosti vykonala audítorská komora II, ktorej predsedá člen Dvora audítorov Henri Grethen a ktorá sa špecializuje na výdavky v oblasti štrukturálnych politík, dopravy a energetiky. Audit viedla členka Dvora audítorov Iliana Ivanova, pomáhal jej vedúci jej kabinetu Tony Murphy, Mihail Stefanov, atašé kabinetu, a Peter Borsos, asistent; Emmanuel Rauch, vedúci oddelenia; Valeria Rota, vedúca tímu; Luis De La Fuente Layos, Zhivka Kalaydzhieva a Anna Fiteni, audítori.

Zľava doprava: Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos, P. Borsos.

Obsah

Glosár

Zhrnutie

Úvod

Snahy EÚ o riešenie nezamestnanosti mladých ľudí

Úloha EÚ v politike zamestnanosti mladých ľudí

Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí

Európsky sociálny fond: situácia pred opatreniami na presmerovanie v rokoch 2012/2013

Výsledky iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí (ATZM), ako uvádza Komisia

Rozsah auditu a audítorský prístup

Poznámky

Posúdenie efektívnosti podpornej úlohy Komisie

Informácie o výkone a finančnej situácii ESF obmedzili účinnosť poradnej úlohy Komisie pre akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí

Výsledkom prípravných činností Komisie boli všeobecné prehľady o jednotlivých krajinách

Výstupy iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí

Stretnutia akčných tímov predložili návrhy na zmenu plánovania a prerozdelenie ESF

ATZM viedli k zmene plánovania a/alebo prerozdeleniu ESF, avšak je veľmi zložité poskytnúť informáciu o celkovej sume

Posúdenie Komisie týkajúce sa zmien operačného programu ESF, ktoré navrhli členské štáty, sa zameralo najmä na aspekty rozpočtu

Akčné plány pre mladých sú pripravené na rôznych úrovniach podrobnosti a s obmedzenými odkazmi na akčné tímy v rámci národných programov reforiem

Komisia monitoruje a podáva správy o výsledkoch iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí

Ďalší postup Komisie nadväzujúci na výsledky iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí sa realizoval na základe dohôd o monitorovaní ESF

Nedostatky Komisie pri podávaní správ o výsledkoch iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí

Závery a odporúčania

Odpovede Komisie

Glosár

Európska stratégia zamestnanosti: Zmluva o Európskej únii zaviedla európsku stratégiu zamestnanosti v roku 1992 a odvtedy je základným kameňom politiky EÚ v oblasti zamestnanosti. Jej hlavným cieľom je zvyšovanie počtu a kvality pracovných miest v EÚ. Teraz je súčasťou stratégie Európa 2020 a vykonáva sa prostredníctvom európskeho semestra.

Európsky semester: Európsky semester je prvou fázou ročného cyklu koordinácie a monitorovania hospodárskej politiky EÚ. V rámci každého európskeho semestra Komisia analyzuje reformu fiškálnej a štrukturálnej politiky každého členského štátu, predkladá odporúčania a kontroluje ich plnenie. V druhej fáze ročného cyklu, známej ako národný semester, členské štáty vykonávajú politiky, ktoré prijali.

Európsky sociálny fond: Cieľom Európskeho sociálneho fondu (ESF) je posilniť hospodársku a sociálnu súdržnosť v Európskej únii prostredníctvom zlepšovania možností zamestnania a pracovných príležitostí (najmä prostredníctvom činností spojených s odbornou prípravou), podpory vysokej úrovne zamestnanosti a zvyšovania počtu a kvality pracovných miest.

Intervenčné opatrenie: Akákoľvek činnosť alebo operácia, ktorú vykonali verejné orgány alebo iné organizácie, bez ohľadu na jej povahu (politika, program, opatrenie alebo projekt). Prostriedky použité na intervenčné opatrenia sú granty, úvery, dotované úrokové sadzby, záruky, účasť na kapitále a systéme rizikového kapitálu alebo iné formy financovania.

Národný program reforiem: Je výročný dokument, ktorý vypracúvajú a predkladajú členské štáty, v ktorom predstavujú národné politiky a opatrenia s cieľom podporiť rast a zamestnanosť a dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020. Národný program reforiem sa predkladá súbežne s jeho programom stability/konvergenčným programom, v ktorom sú stanovené rozpočtové plány krajiny na najbližšie tri alebo štyri roky.

Operačný program: V operačnom programe (OP) sa stanovujú priority a konkrétne ciele členských štátov a ako sa financovanie (spolufinancovanie z EÚ a vnútroštátnych verejných a súkromných zdrojov) použije v priebehu daného obdobia (vo všeobecnosti sedem rokov) na financovanie projektov. Tieto projekty musia prispieť k dosiahnutiu určitého počtu cieľov konkretizovaných na úrovni prioritnej osi OP. OP vypracúva členský štát a Komisia ho musí schváliť pred uhradením akýchkoľvek platieb z rozpočtu EÚ. OP sa môžu meniť len v priebehu príslušného obdobia, ak s tým súhlasia obidve strany.

Prioritná os: Jedna z priorít stratégie v operačnom programe, ktorá sa skladá zo skupiny navzájom súvisiacich operácií s konkrétnymi, merateľnými cieľmi.

Programové obdobie: Viacročný rámec, v rámci ktorého sa plánujú a vynakladajú výdavky zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu.

Riadiaci orgán: Vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán verejnej správy (alebo verejný, alebo súkromný subjekt) určený členským štátom, aby riadil daný operačný program. K jeho úlohám patrí výber projektov, ktoré sa majú financovať, sledovanie toho, ako sa projekty realizujú, a podávanie správ Komisii o finančných aspektoch a dosiahnutých výsledkov.

Stratégia Európa 2020: Stratégia Európskej únie pre zamestnanosť a rast na obdobie desiatich rokov. Začala sa v roku 2010 s cieľom vytvoriť podmienky pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast.

Ukazovateľ: Merateľná náhrada cieľa, ktorá poskytne užitočné informácie potrebné na posúdenie miery plnenia cieľa.

Záruka pre mladých ľudí: Záruka pre mladých ľudí, prijatá odporúčaním Rady z 22. apríla 2013 o zriadení záruky pre mladých ľudí, by mala zaručovať všetkým mladým ľuďom do 25 rokov kvalitnú ponuku práce, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže do štyroch mesiacov po odchode zo školy alebo strate zamestnania. Záruka pre mladých ľudí je kľúčovou štrukturálnou reformou, ktorá zabezpečuje, aby inštitúcie lepšie spolupracovali a tak priniesli konkrétne výsledky pre mladých ľudí.

Zdieľané hospodárenie: Spôsob plnenia rozpočtu EÚ, v rámci ktorého Komisia deleguje vykonávanie úloh na členské štáty, pričom nesie konečnú zodpovednosť¹.

1Článok 59 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).

Zhrnutie

I

Nezamestnanosť mladých ľudí nie je nový fenomén, keďže väčšina členských štátov čelí štrukturálnym problémom pri začleňovaní mladých ľudí na trh práce už mnoho rokov a miera nezamestnanosti mladých ľudí je vo všeobecnosti vyššia než v ostatných vekových kategóriách. Finančná a dlhová kríza zhoršila dlhodobý problém miery nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ (vo veku od 15 do 24 rokov). Miera nezamestnanosti vzrástla z viac než 15 % v roku 2008 na bezprecedentne vysokú úroveň v roku 2013 na viac než 23 % a v roku 2014 sa znížila na úroveň mierne prevyšujúcu 22 %.

II

V decembri 2011 Komisia predstavila iniciatívu Príležitosti pre mladých, ktorou zaviedla opatrenia na riešenie nezamestnanosti mladých ľudí. Nadväzuje na hlavnú iniciatívu Mládež v pohybe a na skúsenosti s aktivitami financovanými z Európskeho sociálneho fondu (ESF). Na neformálnom zasadnutí Európskej rady 30. januára 2012 ako súčasť iniciatívy Príležitosti pre mladých Komisia vyzvala členské štáty, aby vytvorili a zaviedli komplexné iniciatívy v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a zručností mladých a aby vo svojich národných programoch reforiem zaviedli akčné plány pre mladých.

III

Taktiež navrhla zriadenie akčných tímov pre zamestnanosť mladých (ATZM), ktoré spoja národných odborníkov a odborníkov z Komisie. Tieto akčné tímy by mali pomôcť ôsmim členským štátom s najvyššou mierou nezamestnanosti mladých ľudí², aby čo najlepšie využili štrukturálne fondy EÚ prostredníctvom nasmerovania nepridelených finančných prostriedkov z programového obdobia 2007 – 2013 na projekty, ktoré podporovali pracovné príležitosti pre mladých ľudí a uľahčili prístup k financovaniu malých podnikov.

IV

Dvor audítorov posudzoval, či sa pri presmerovaní (t. j. preprogramovaní a prerozdelení) prostriedkov ESF využili návrhy vypracované akčnými tímami v roku 2012 na tému, ako dosiahnuť rýchlejšie a účinnejšie výsledky pre mladých nezamestnaných prostredníctvom výdavkov ESF. Iniciatíva ATZM zahŕňala takmer 10 mld. EUR z prostriedkov ESF, ktoré sú stále k dispozícii na zmenu plánovania v príslušných ôsmich členských štátoch.

V

Dospeli sme k záveru, že akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí, ktoré boli vytvorené pre osem členských štátov, podali konkrétne návrhy, ako dosiahnuť rýchlejšie a efektívnejšie výsledky pre mladých nezamestnaných len v obmedzenej miere. Účinnosť úlohy Komisie ako poradcu pre členské štáty v súvislosti s AKZM bola obmedzená úrovňou a kvalitou informácií, ktoré mala k dispozícii o tom, ako existujúce ESF alebo vnútroštátne opatrenia pre nezamestnaných mladých ľudí fungujú v každodennej praxi. Zatiaľ čo aktivity ATZM viedli k zmene plánovania a prerozdeleniu prostriedkov ESF (na základe údajov, ktoré poskytla Komisia, bola celková suma približne vo výške 1,9 mld. EUR do júna 2013), posúdenie Komisie k pozmeňujúcim návrhom OP sa zameralo skôr na rozpočtové aspekty než na čo najlepšie využitie prostriedkov ESF. Napokon sa zistili nedostatky v spôsobe, ako Komisia monitorovala iniciatívu ATZM a predkladala správy o jej výsledkoch do roku 2014.

VI

Dvor audítorov odporúča Komisii, aby:

–pre ďalšie iniciatívy tohto druhu náležite zohľadnila možnosti a obmedzenia, ktoré vyplývajú z politického a právneho kontextu, svoje znalosti a expertízu danej oblasti (na základe vykonávania opatrení financovaných EÚ a členskými štátmi) a dostupnosť požadovaných administratívnych a finančných zdrojov na úrovni EÚ a členských štátov,

–na programové obdobie 2014 – 2020:

a)zabezpečila, aby budúce žiadosti členských štátov o preprogramovanie boli iniciované tým, že sa očakáva dosiahnutie lepších výsledkov, a nie tým, že je potrebné riešiť problémy s čerpaním fondov EÚ;

b)schvaľovala žiadosti členských štátov o zmeny v operačných programoch iba v prípade, ak dodatočné výsledky získané prostredníctvom navrhovaných rozpočtových prevodov možno v primeranej miere dosiahnuť;

c)žiadala od členských štátov, aby predkladali dostatočne podrobné správy o mimoriadnych prevodoch v rámci operačných programov a tiež o zmenách v rámci priorít vo svojich výročných správach o vykonávaní a aby prezentovali dosiahnuté výsledky;

d)aktívne sa zapojila do monitorovacích výborov OP a povzbudzovala členské štáty, aby prijali príslušné opatrenia, ak je z posúdení výročných správ o vykonávaní zrejmé, že ciele nebudú splnené,

–zabezpečila, aby sa v prípadoch použitia informácií, ktoré poskytli členské štáty vo svojej komunikácii, systematicky zabezpečovala minimálna miera vierohodnosti a kontroly spoľahlivosti.

2Írsko, Grécko, Španielsko, Taliansko, Lotyšsko, Litva, Portugalsko a Slovensko.

Úvod

Snahy EÚ o riešenie nezamestnanosti mladých ľudí

01

Nezamestnanosť mladých ľudí nie je nový fenomén, keďže väčšina členských štátov čelí štrukturálnym problémom pri začleňovaní mladých ľudí na trh práce už mnoho rokov a miera nezamestnanosti mladých ľudí je vo všeobecnosti vyššia než v ostatných vekových kategóriách (pozri obrázok 1). Finančná a dlhová kríza zhoršili problém miery nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ (vo veku od 15 do 24 rokov), ktorá rýchlo vzrástla z viac ako 15 % v roku 2008 na 21 % v roku 2010 a následne na viac než 23 % v roku 2012 a 2013 a v roku 2014 sa znížila na úroveň mierne nad 22 %.

02

V rámci Európskej stratégie zamestnanosti Európska komisia podporovala členské štáty v snahe znížiť mieru nezamestnanosti mladých ľudí niekoľko rokov. Okrem toho bola v rámci stratégie Európa 2020 hlavná iniciatíva Mládež v pohybe spustená v septembri 2010 a predložila rámec politických priorít na zníženie nezamestnanosti mladých ľudí s osobitým dôrazom na uľahčenie prechodu zo vzdelávania do zamestnania a znižovanie segmentácie trhu práce.

Obrázok 1

Miera nezamestnanosti podľa vekových skupín v rokoch 2008 – 2014, EÚ-28

Zdroj: Eurostat: Celková miera nezamestnanosti – Séria prieskumu pracovných síl – Miera nezamestnanosti podľa pohlavia, veku a národnosti (%) – aktualizované 28. 9. 2015.

03

Dňa 20. decembra 2011 Komisia spustila iniciatívu Príležitosti pre mladých³, ktorou vyzýva členské štáty a Komisiu, aby okamžite prijali opatrenia na roky 2012 a 2013. Hlavným cieľom EÚ bolo podporovať členské štáty v zlepšovaní situácie zamestnanosti a vzdelávania mladých ľudí kontrolou ich politík a výkonu v kontexte procesu sledovania európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík a mobilizovaním štrukturálnych fondov EÚ, najmä Európskeho sociálneho fondu (ESF), na aktivity, ktoré sa zameriavajú na zníženie miery nezamestnanosti mladých ľudí.

04

V apríli 2013 na základe návrhu Komisie odporučila Rada členským štátom, aby poskytli systém „záruky pre mladých ľudí“, ktorý zaručí všetkým mladým ľuďom do 25 rokov kvalitnú ponuku práce, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže do štyroch mesiacov po odchode zo školy alebo strate zamestnania⁴.

Úloha EÚ v politike zamestnanosti mladých ľudí

05

Hlavnú zodpovednosť za boj proti nezamestnanosti mladých ľudí majú členské štáty na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Podľa Zmluvy o fungovaní EÚ členské štáty a EÚ pracujú na rozvoji koordinovanej stratégie zamestnanosti, a najmä na podpore kvalifikovanej, vyškolenej a pružnej pracovnej sily a na pracovných trhoch reagujúcich na podmienky hospodárskych zmien⁵.

06

Úlohou EÚ v politike zamestnanosti je koordinovať politiky zamestnanosti členských štátov a tiež podporovať a v prípade potreby dopĺňať ich aktivity. Okrem toho cieľ vysokej úrovne zamestnanosti sa musí brať do úvahy pri formulácii a uskutočňovaní činností a politík Únie⁶.

07

V rámci Európskej stratégie zamestnanosti, ktorú v roku 2011 posilnil európsky semester pre hospodárske riadenie, Komisia taktiež zohráva úlohu pri navrhovaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny Rade, ktoré sa okrem iného týkajú politík zamestnanosti⁷.

Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí

08

Na neformálnom zasadnutí Európskej rady 30. januára 2012 ako súčasť iniciatívy Príležitosti pre mladých Komisia navrhla členským štátom, aby vytvorili a zaviedli komplexné iniciatívy v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a zručností mladých a aby vo svojich národných programoch reforiem zaviedli akčné plány zamerané na mládež. Komisia tiež predložila návrh vytvoriť akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí na pomoc ôsmim členským štátom s najvyššou mierou nezamestnanosti mladých ľudí na mobilizáciu finančných prostriedkov EÚ vrátane ESF, ktoré boli stále k dispozícii v rámci programového obdobia 2007 – 2013 na podporu pracovných príležitostí pre mladých ľudí a pomoc malým a stredným podnikom získať prístup k finančným prostriedkom⁸ (pozri rámček 1).

Rámček 1

Mandát a zloženie Akčných tímov pre zamestnanosť mladých ľudí

Iniciatíva Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí bola spustená s cieľom zacieliť nepridelené finančné prostriedky a expertízu EÚ a tak zabezpečiť rýchlejšie a účinnejšie výsledky. Každý tím mal spolupracovať s národnými partnermi na konkrétnych cielených opatreniach v boji proti nezamestnanosti mladých ľudí a pomôcť malým a stredným podnikom získať prístup k úveru a poskytnúť finančné prostriedky. Odborníci mali mať nový pohľad na využívanie štrukturálnych fondov a poznatkov Komisie o osvedčených postupoch v členských štátoch s cieľom pomôcť vnútroštátnym orgánom prerozdeliť prostriedky na projekty, ktoré by zabezpečili najväčší rozdiel v čo najkratšom čase⁹.

ATZM boli vytvorené z odborníkov príslušných vnútroštátnych orgánov a generálnych riaditeľstiev Komisie pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, vzdelávanie a kultúru a hospodárske a finančné záležitosti. Koordinovali ich zástupcovia úradov predsedov vlád v členských štátoch a Generálneho sekretariátu Komisie pod dohľadom predsedu.

09

Iniciatíva ATZM bola zameraná na osem členských štátov, ktoré mali mieru nezamestnanosti mladých ľudí na úrovni 30 % a viac na konci roka 2011: Írsko, Grécko, Španielsko, Taliansko, Lotyšsko, Litvu, Portugalsko a Slovensko. Členské štáty boli vybrané na základe miery nezamestnanosti. Hoci Európska rada požiadala Komisiu, aby v prvom rade spolupracovala s tými členskými štátmi, ktoré majú najvyššiu mieru nezamestnanosti mladých ľudí, s cieľom presmerovať dostupné prostriedky EÚ na podporu mladých ľudí a ich začlenenia do pracovného procesu alebo odbornej prípravy¹⁰, Komisia nezohľadnila dostupné finančné prostriedky EÚ na preprogramovanie pri výbere ôsmich členských štátov (pozri tabuľku 1). Akčné tímy boli vytvorené vo februári 2012 a ich zasadnutia sa konali v ôsmich členských štát v období medzi 14. až 28. februárom 2012 (pozri obrázok 2).

Obrázok 2

Zasadnutia akčných tímov pre zamestnanosť mladých ľudí v roku 2012 v ôsmich členských štátoch: dátumy zasadnutí, miera nezamestnanosti mladých ľudí, počet nezamestnaných mladých ľudí

Zdroj: Eurostat: Údaje o zamestnanosti mládeže. Komisia: Dátumy zasadnutí akčných tímov.

Európsky sociálny fond: situácia pred presmerovaním v rokoch 2012/2013

10

V nariadení o ESF sa stanovuje, že ESF prispieva k prioritám EÚ, pokiaľ ide o posilňovanie hospodárskej a sociálnej súdržnosti prostredníctvom zlepšovania možnosti zamestnania a pracovných príležitostí, podpory vysokej úrovne zamestnanosti a zvyšovaním počtu a kvality pracovných miest¹¹.

11

ESF funguje v rámci zdieľaného hospodárenia s Komisiou, ktorá nesie konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu EÚ¹². Fond sa vykonáva prostredníctvom národných a regionálnych viacročných operačných programov (OP), ktoré vypracujú členské štáty a schváli Komisia. V rámci každého OP sú celkové disponibilné prostriedky rozdelené medzi rôzne prioritné osi OP.

12

Počas programového obdobia, pred ukončením programov a za okolností, ktoré si vyžadujú zmenu pôvodných cieľov stanovených v programe, a v súlade s nariadením môžu členské štáty alebo Komisia so súhlasom členských štátov zmeniť rozdelenie nevyužitých prostriedkov z jednej priority na druhú. Toto presmerovanie môže mať formu prevodu:

οmedzi OP (napríklad medzi dvoma OP ESF alebo medzi OP ESF a Európskym fondom regionálneho rozvoja (EFRR)/Kohézneho fondu);

οmedzi prioritnými osami daného OP alebo

οmedzi dvoma podčasťami danej prioritnej osi.

13

Prvé dva prípady sú „zmenou plánovania“ a vyžadujú si rozhodnutie Komisie o zmene operačného programu. V treťom prípade, uvádzanom v tejto správe ako „prerozdelenie“, prevod sa môže vykonať na základe rozhodnutia Komisie alebo ho vykoná členský štát v rámci flexibility prioritnej osi. V poslednom prípade by riadiaci orgán musel požiadať o prístup k prerozdelenému rozpočtu.

14

Komisia tiež vykonáva úlohu dohľadu nad rámcom pre monitorovanie a je tiež zodpovedná za kontrolu, či operačné programy dosiahli očakávané výstupy a výsledky. V praxi Komisia v rámci svojej zodpovednosti za monitorovanie posudzuje výročné správy o vykonávaní, ktoré vypracúvajú riadiace orgány¹³, a organizuje výročné zasadnutia s riadiacimi orgánmi týkajúce sa monitorovania s cieľom preskúmať pokrok dosiahnutý pri vykonávaní operačných programov a ako zlepšiť OP¹⁴. Komisia sa tiež podieľa na činnosti monitorovacích výborov vo funkcii poradcu¹⁵.

15

Rozpočet ESF na programové obdobie 2007 – 2013 dosiahol 76 mld. EUR (viac než 10 mld. EUR ročne) a v tom čase bol vyčlenený prostredníctvom 117 operačných programov v 27 členských štátoch. Na konci roka 2011 mali však členské štáty 22 mld. EUR z prostriedkov ESF, ktoré neboli viazané na konkrétne činnosti. Akčné tímy v ôsmich členských štátoch s najvyššou mierou nezamestnanosti mladých ľudí mali k dispozícii takmer 10 mld. EUR nepridelených prostriedkov z ESF (pozri tabuľku 1).

Tabuľka 1

Nepridelené prostriedky z ESF na ATZM v ôsmich členských štátoch v čase zavedenia iniciatívy akčných tímov

Členský štát
Suma
(mil. EUR)
Podiel nepridelených prostriedkov ESF
(EU-27)

Taliansko
3 674
16,5 %

Španielsko
2 712
12,2 %

Portugalsko
1 760
7,9 %

Grécko
1 495
6,7 %

Litva
289
1,3 %

Slovensko
39
0,2 %

Írsko
2
0,0 %

Lotyšsko¹
0
0,0 %

Spolu pre všetkých 8 ČŠ
9 971
44,8 %

Ostatné ČŠ
12 300
55,2 %

Celkové množstvo nepridelených prostriedkov z ESF
22 271
100,0 %

1Lotyšsko nemalo k dispozícii nepridelené prostriedky z ESF.

Zdroj: Odhad Komisie na konci roka 2011.

Výsledky iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí uvádzané Komisiou

16

Vo svojej aktualizácii Rade v marci 2013 Komisia uviedla, že cielené investície zo štrukturálnych fondov EÚ môžu mať silný vplyv na rast a zamestnanosť. Cieľom akčných tímov bolo maximalizovať vplyv financovania zo štrukturálnych fondov EÚ zacielením finančných prostriedkov, ktoré ešte neboli pridelené na obdobie rokov 2007 – 2013, na projekty priamo podporujúce mladých ľudí a MSP. Na začiatku rozpočtového roka 2012 sa odhadovalo, že približne 82 mld. EUR štrukturálnych fondov EÚ sa ešte malo vyčleniť v celej EÚ v rámci rozpočtového obdobia 2007 – 2013.

17

Zahŕňalo to približne 30 mld. EUR pre členské štáty, v ktorých sa vytvorili akčné tímy. Podľa tohto dokumentu prispela práca tímov k mobilizácii celkového financovania vo výške 16 mld. EUR v ôsmich členských štátoch do začiatku roka 2013. Ďalej sa v ňom uvádza, že tieto prostriedky pomohli približne 780 000 mladým ľudom a 55 000 MSP a tiež podporili ďalšie opatrenia zamerané na podporu rastu.

18

V marci 2014 Komisia vydala svoje najnovšie oznámenie, ktoré sa zameriava na presmerovanie prostriedkov ESF¹⁶. Podľa tohto oznámenia dosiahli zdroje ESF, ktorých plánovanie bolo zmenené a/alebo boli prerozdelené medzi špecifické aktivity zamerané na mladých ľudí, výšku 4,2 mld. EUR¹⁷, z ktorých 1,8 mld. EUR bolo viazaných na projekty, ktoré sa už v tom čase v členských štátoch realizovali. Táto podpora pomôže približne 1,2 mil. mladých ľudí (pozri body 51 až 56).

3COM(2011) 933 final z 20. decembra 2011: Príležitosti pre mladých.

4Odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí (Ú. v. EÚ C 120, 26.4.2013, s. 1).

5Článok 145 ZFEÚ (Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 112).

6Článok 147 ZFEÚ (Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 112).

7Článok 148 ZFEÚ (Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 112).

8Európska rada: Vyhlásenie členov Európskej rady z 30. januára 2012; prezentácia J. M. Barrosa s názvom Rast a pracovné pozície: ďalšie kroky na neformálnom zasadnutí Európskej rady 30. januára 2015; COM MEMO 12/100, 14. februára 2012.

9Komisia, Memo/12/100, 14. 2. 2012.

10Európska rada: Vyhlásenie členov Európskej rady z 30. januára 2012.

11Článok 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 z 5. júla 2006 o Európskom sociálnom fonde (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 12).

12Pozri článok 17 ods. 1 Zmluvy o EÚ; článok 53 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

13Článok 67 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25).

14Článok 68 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006.

15Článok 64 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006.

16Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie: Tematický dokument o iniciatíve na podporu zamestnanosti a Európskom sociálnom fonde, marec 2014.

17Zdroje ESF, ktoré vykázala Komisia, zahŕňajú za Taliansko prerozdelenie vnútroštátnych finančných zdrojov na opatrenia na boj proti nezamestnanosti mladých, čo bolo možné zrealizovať znížením miery vnútroštátneho spolufinancovania OP ESP a EFRR. Následne uvoľnené finančné zdroje vo výške viac ako 1,5 mld. EUR sa investovali v rámci kohézneho akčného plánu, ktorý bol financovaný z vnútroštátnych zdrojov, do série iniciatív vrátane iniciatív, ktoré boli prospešné pre nezamestnaných mladých ľudí.

Rozsah auditu a audítorský prístup

19

V rámci tohto auditu Dvor audítorov posudzoval, či návrhy vypracované akčnými tímami na tému, ako dosiahnuť rýchlejšie a efektívnejšie výsledky pre mladých nezamestnaných prostredníctvom výdavkov ESF, boli prospešné pre presmerovanie prostriedkov ESF v roku 2012. Rozsah auditu bol obmedzený na činnosti týkajúce sa ESF v rámci iniciatívy ATZM a vylúčil ďalšie zdroje, najmä EFRR. Preskúmali sme, či:

οKomisia na základe znalostí a informácií dostupných o existujúcich iniciatívach ESF na podporu zamestnanosti mladých ľudí a opatreniach a/alebo znalostí o osvedčených postupoch s inými členskými štátmi efektívne plnila plánovanú úlohu poradcu pre túto iniciatívu;

οbolo výsledkom iniciatívy ATZM predloženie návrhov členských štátov na značné a zacielené preprogramovanie prostriedkov, ktoré mali k dispozícii v rámci operačných programov ESF na obdobie 2007 – 2013 (alebo prerozdelením finančných prostriedkov v rámci prioritnej osi OP), a či Komisia posúdila tieto návrhy v súlade s cieľmi iniciatívy ATZM;

οKomisia zaviedla primerané opatrenia na predkladanie správ o následnej kontrole iniciatívy ATZM.

20

Náš audit sa týkal obdobia od roku 2012 do 2014 a zameral sa na príspevok Komisie k iniciatíve ATZM. Jeho súčasťou bolo predovšetkým:

οpreskúmanie informácií, ktoré mala Komisia v roku 2012 o opatreniach ESF na podporu mladých nezamestnaných ľudí a príslušného vykonávania týchto opatrení;

οpreskúmanie zmeny plánovania, ktoré sa vykonalo do 12 mesiacov po zasadnutiach ATZM pre 60 operačných programov ESF v ôsmich členských štátov, v ktorých sa iniciatíva ATZM uskutočňovala, a podrobné preskúmanie zmien na vzorke ôsmich OP¹⁸ a súvisiace hodnotenie Komisie;

οanalýzu monitorovania a predkladania správ Komisiou o výsledkoch ATZM do konca roka 2014.

21

Dôkazy sa získali z preskúmania dokumentov a rozhovorov s Komisiou. Prieskum bol zaslaný príslušným útvarom Komisie, ktoré sa podieľali na ATZM v súvislosti s financovaním z ESF.

22

V marci 2015 sme uverejnili prvú správu zameranú na problém nezamestnanosti mladých ľudí, konkrétne o záruke EÚ pre mladých ľudí¹⁹.

18Írsko: OP Investície do ľudského kapitálu; Grécko: OP Vzdelávanie a celoživotného vzdelávanie a OP Rozvoj ľudských zdrojov; Španielsko: OP Región Navarra; Taliansko: OP Región Sicília; Litva: OP Rozvoj ľudských zdrojov; Portugalsko: OP Ľudský potenciál; Slovensko: OP Zamestnanosť a sociálna inklúzia (pozri tabuľku 1).

19Osobitná správa č. 3/2015: Záruka EÚ pre mladých ľudí: prijali sa prvé kroky, ale vykonávanie čelí rizikám (http://eca.europa.eu).

Pripomienky

Posúdenie účinnosti poradnej úlohy Komisie

23

Iniciatíva ATZM bola spustená s očakávaním, že Komisia prostredníctvom poradnej úlohy pomôže vnútroštátnym/regionálnym orgánom v ôsmich členských štátoch prerozdeliť finančné prostriedky z ESF na projekty, ktoré by zabezpečili najväčší rozdiel v čo najkratšom čase (pozri rámček 1). Konkrétne bolo úlohou expertov Komisie pracovať s vnútroštátnymi orgánmi a sociálnymi partnermi na vnútroštátnej úrovni na zacielených aktivitách boja proti nezamestnanosti mladých ľudí.

24

Preto sme preskúmali:

οinformácie o výkonnosti a finančné informácie o opatreniach ESF pre nezamestnaných mladých, ktoré mala Komisia k dispozícii;

οprípravnú činnosť Komisie pred zasadnutiami ATZM.

Dostupné informácie o výkonnosti a finančné informácie o ESF obmedzili účinnosť poradnej úlohy Komisie pre akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí

Informácie o výkonnosti

25

Informácie o výkonnosti, ktoré má Komisia k dispozícii o opatreniach ESF v oblasti zamestnanosti, ktoré vykonávajú členské štáty, sa získavajú z pravidelných monitorovacích a hodnotiacich činností na vnútroštátnej úrovni. Povinná minimálna povinnosť členských štátov, pokiaľ ide o predkladanie správ Komisii, bola stanovená v nariadení²⁰. Predkladanie správ bolo vo všeobecnosti na úrovni prioritnej osi v rámci operačného programu. Okrem toho Komisia žiadala členské štáty o dobrovoľné poskytnutie ad hoc informácií.

26

Za monitorovanie výkonu konkrétneho opatrenia alebo projektu bol zodpovedný riadiaci orgán v danom členskom štáte. Komisia zhromaždila a priebežne preskúmala údaje z monitorovaní a hodnotení v jednotlivých členských štátoch. Počas programového obdobia 2007 – 2013 mali členské štáty veľké rozhodovacie právomoci o tom, ako vykazovať Komisii súhrnné informácie o výkonnosti. V nariadení bol uvedený len jeden povinný typ ukazovateľa, ktorým boli výstupné údaje o účastníkoch²¹. Pokiaľ ide o mladých ľudí, mali napríklad členské štáty povinnosť monitorovať a podávať ročné správy o počte účastníkov vo veku od 15 do 24 rokov podľa opatrenia ESF. V nariadeniach neboli konkrétne stanovené nijaké ukazovatele výsledkov.

27

V správe odbornej hodnotiacej siete ESF za rok 2015 o hlavných úspechoch ESF za obdobie 2007 – 2013 sa tiež poznamenáva, že existujúce opatrenia im neumožnia získať zmysluplné údaje o výsledkoch intervencií ESF v členských štátoch²².

28

Existujú aj nedostatky, pokiaľ ide o kvalitu a spoľahlivosť informácií o výkonnosti ESF, o ktorých všeobecne podávajú správy členské štáty Komisii, ako to uviedol Dvor audítorov v predchádzajúcich správach²³. Útvar pre vnútorný audit Komisie sa zaoberal podobnými problémami vo svojej správe o systémoch merania výkonnosti na Generálnom riaditeľstve pre zamestnanosť, sociálne veci a inklúziu.

29

Na základe informácií o monitorovaní, ktoré vykazovali členské štáty, Komisia vo všeobecnosti nevedela, ktoré činnosti boli v minulosti účinné pri dosahovaní hlavného cieľa, ktorým je sprístupniť prácu mladým ľuďom. V dôsledku toho Komisia nebola schopná ľahko určiť „získané ponaučenia“ alebo „osvedčené postupy“ (t. j. ktoré z ESF opatrení, ktorých účinnosť bola preukázaná v minulosti, by sa mohli začať rýchlo realizovať so zmenou alebo bez zmeny plánovania a ktoré existujúce opatrenia by mali byť upravené, pretože nefungovali alebo neboli prioritou).

Doplnkový ad hoc prieskum

30

V roku 2010 Komisia vykonala opatrenie s cieľom preskúmať „spolu s členskými štátmi intervenčné opatrenia ESF zamerané na mládež a zvýšiť informovanosť a maximalizovať využitie potenciálu ESF na podporu mladých ľudí“²⁴. Preskúmanie sa zameralo na určenie „osvedčených postupov“ pri efektívnom využití prostriedkov ESF s cieľom zlepšiť možnosti zamestnanosti mladých ľudí a podporiť uplatňovanie týchto postupov vo väčšej miere v rámci programov členských štátov (pozri bod 25).

31

Na tento účel Komisia preskúmala riadiace orgány ESF vo všetkých členských štátoch. Na základe získaných odpovedí Komisia vypracovala správu, ktorá je definovaná ako „počiatočný krok pri určovaní niektorých opatrení a prístupov, ktoré vznikajú v rámci ESF a poskytujú účinnú podporu mladým ľuďom pri získavaní vzdelania, odbornej prípravy a pri hľadaní zamestnania a aktívnej úlohy v spoločnosti²⁵“.

32

Táto správa je informatívna a poskytuje mnohé príklady opatrení vykonávaných vo všetkých členských štátoch. Správa však neposkytuje analýzu toho, ktoré z ESF opatrení by sa malo považovať za „osvedčený postup“. Konkrétne sa nevyjadruje k účinnosti a efektívnosti zásahov, pokiaľ ide o konkrétne merateľné výsledky dosiahnuté pre mladých ľudí.

33

Správa tiež obsahuje prílohy s prehľadom finančnej alokácie a vykonávaní rôznych operačných programov, rovnako ako aj o počte účastníkov. Tieto informácie dobrovoľne poskytli členské štáty. Výhrada Komisie k tomu, že „tieto údaje nie sú ani úplné, ani plne porovnateľné“, poukazuje na nedostatky v druhu dostupných údajov o vykonávaní ESF pre Komisiu (pozri body 25 až 29).

Finančné informácie

34

Na účel konkrétnych ATZM Komisia mala mať k dispozícii dostatočne podrobný prehľad súm, ktoré boli potenciálne dostupné pre zmenu plánovania a/alebo prerozdelenie s cieľom podporiť pracovné príležitosti pre mladých ľudí. Preto sme posúdili, do akej miery boli k dispozícii informácie, ktoré uľahčia Komisii prípravu zasadnutí ATZM. Tieto informácie neboli Komisii ľahko dostupné, a preto potrebovala ustanoviť dohodnuté odhady s príslušnými členskými štátmi.

35

Pokiaľ ide o finančné informácie, jeden z hlavných problémov spočíva v tom, že systém finančného monitorovania ESF na programové obdobie 2007 – 2013 neumožňuje, aby bolo financovanie priamo spojené s konkrétnymi cieľovými skupinami (ako sú napríklad mladí nezamestnaní). Kategórie výdavkov predpokladané právnym rámcom boli navrhnuté podľa typu intervencie, akým je napríklad Vykonávanie aktívnych a preventívnych opatrení na trhu práce, a nie podľa typu cieľovej skupiny, akou je napríklad „mladí ľudia“ alebo „starší pracovníci“²⁶.

36

Informácie o prostriedkoch ESF, ktoré sú potenciálne k dispozícii na zmenu plánovania/prerozdelenie, monitorujú riadiace orgány na vnútroštátnej úrovni. Komisia však súhlasila s členskými štátmi v rámci technickej pracovnej skupiny ESF, že budú dobrovoľne predkladať štvrťročné správy o ich finančnom plnení za každý OP. Náš audit ukázal, že štvrťročné predkladanie správ o finančnom plnení nebolo zjednotené, a to najmä v tom, že členské štáty podávali správy na základe vlastných národných definícií termínov „nepridelené“ a „neviazané“. Tieto definície sú vymedzené na základe rôznych účtovných postupov členských štátov. Preto Komisia nemala vždy k dispozícii najpresnejšie informácie o finančnom plnení.

37

V tomto ohľade sme zistili výrazné nezrovnalosti medzi súhrnnými odhadmi nevyčlenených finančných prostriedkov, ktoré zverejnila Komisia, a údajmi používanými v súvislosti s ATZM na Slovensku (pozri rámček 2).

Výsledkom prípravných činností Komisie boli všeobecné prehľady o jednotlivých krajinách

38

Vo februári 2012 Komisia oznámila, že jej experti sú „pripravení ísť do terénu a pracovať so špecifickými situáciami a potrebami jednotlivých krajín“²⁷. Posúdili sme, či Komisia pred zasadnutiami ATZM s vnútroštátnymi orgánmi na základe dohľadu nad politikami zamestnanosti členských štátov:

οanalyzovala potreby a/alebo výzvy, ktorým čelia konkrétne skupiny mladých ľudí pri vstupe na trh práce;

οpreskúmala súčasné a budúce požiadavky zamestnávateľov na zručnosti²⁸;

οidentifikovala, ako intervenčné opatrenia ESF mohli prispieť k uspokojeniu niektorých potrieb;

οanalyzovala možné zmeny v realizácii programov (napríklad úpravu kritérií oprávnenosti a výberových kritérií) s cieľom zlepšiť účinnosť opatrení ESF.

39

S cieľom účinne sa pripraviť na zasadnutia ATZM Generálny sekretariát Komisie pripravil vzor (známy ako „prehľad o krajine“), ktorý bol zaslaný na doplnenie všetkým generálnym riaditeľstvám (GR), ktoré spolupracovali s akčnými tímami (pozri rámček 1). Úlohou Generálneho riaditeľstva pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a inklúziu bolo v tejto súvislosti zabezpečiť analýzu hlavných príčin vysokej miery nezamestnanosti v každom členskom štáte a skupín mladých ľudí, ktorý boli nezamestnanosťou najviac postihnutí. GR bolo tiež požiadané o preskúmanie potreby zamerať sa na dostupné prostriedky EÚ v rámci operačného programu ESF s cieľom identifikovať, ktoré krátkodobé opatrenia ESF by mohli pomôcť a zamerať sa na možnosti rýchlejšej realizácie. Vyplnené prehľady o krajinách zjednotil generálny sekretariát a boli zaslané členským štátom pred začatím zasadnutí.

Rámček 2

Príklad nekonzistentnosti informácií poskytnutých o dostupných finančných prostriedkoch

V novembri 2011 Komisia odhadla, že na Slovensku bolo k dispozícii 39 mil. EUR z prostriedkov ESF, zatiaľ čo po kontrole, ktorú Komisia uskutočnila v členskom štáte vo februári 2013, sa zistilo, že k dispozícii bolo 422 mil. EUR z prostriedkov ESF. Hoci vyššie odhady sú vierohodné vzhľadom na časové oneskorenie v systéme predkladania správ, nemôže to tak byť v prípade druhého číselného údaja.

40

Z našej analýzy prehľadov o krajinách vyplynulo, že poskytli všeobecný prehľad o príčinách vysokej nezamestnanosti na úrovni členských štátov (napr. nestabilita zamestnania v dôsledku segmentácie trhu práce, predčasné ukončenia vzdelávania, dlhodobá nezamestnanosť mladých ľudí, požadované zručnosti, nedostatok voľných pracovných miest v dôsledku vyššej miery nezamestnanosti, hospodárska kríza atď.). V prehľadoch o krajinách Komisia do istej miery identifikovala skupiny mladých ľudí, ktorí bol najviac postihnutí nezamestnanosťou podľa veku a sčasti na základe vzdelania (t. j. „menej vzdelaní/menej kvalifikovaní“). Napriek tomu, že štandardné opatrenia Eurostatu pre nezamestnanosť mladých ľudí pokrývajú populáciu vo vekovom rozmedzí 15 až 24 rokov, sme zistili, že analýza zahŕňa „prehľady o krajinách“, ktoré majú rôzne stupne podrobností a nízku mieru jednotnosti, pokiaľ ide o vekové rozmedzie, na základe ktorého sa vymedzuje „mladý človek“²⁹. Okrem toho analýza nezahŕňala rozsah problému pre mladých ľudí na základe pohlavia, geografického miesta a/alebo typu znevýhodnenia (napr. imigranti, marginalizované menšiny atď.).

41

Prehľady o krajinách Komisie tiež nezahŕňajú analýzu trendov súvisiacich so zručnosťami a potrebami pracovného trhu podľa krajín a sektorov napriek tomu, že poznanie potrieb zamestnávateľov je kľúčové pri znižovaní nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Analýza sektorov, ktoré preukázali potenciálny nárast dopytu po pracovnej sile, by mohla pomôcť najmä v situáciách, keď vysoká miera nezamestnanosti pretrváva, aj keď je čoraz väčší problém zaplniť neobsadené pracovné miesta, ako to je v prípade členských štátov EÚ od roku 2010. Uľahčilo by to presmerovanie vzdelávania na odvetvia s väčšou kapacitou pracovných miest³⁰.

42

Okrem toho náš audit ukázal, že analýzy poskytnuté Komisiou, ktoré prispeli k vypracovaniu „prehľadov o krajine“, zahŕňali nejasné vyjadrenia, ako napríklad „musíme urýchlene rozvíjať zručnosti, ktoré sú alebo budú potrebné na trhu práce“³¹ alebo „odborná príprava by sa mala prísne vzťahovať na súčasné a strednodobé potreby trhu práce v prioritných hospodárskych sektoroch“³².

43

Pokiaľ ide o krátkodobé opatrenia na boj proti nezamestnanosti mládeže, ktoré by mohol podporiť ESF, sme zistili, že prehľady o krajinách boli príliš všeobecné a neboli časovo vymedzené. Mohli sa vzťahovať na ktorýkoľvek členský štát, najmä keď neexistuje podrobná analýza potrieb trhu práce (pozri rámček 3).

Rámček 3

Príklady všeobecných opatrení, ktoré boli spomenuté v prehľadoch o krajinách

Komisia navrhla, aby Írsko „posilnilo cielené aktívne politiky trhu práce pre mládež s dôrazom na individuálne prispôsobenú mieru profesijného poradenstva, konzultácie a hľadanie práce“, „rýchlo zasiahlo tým, že ponúkne ďalšie vzdelávanie, (pre)školenia alebo aktivačné opatrenia…“ alebo „urýchlilo prechod mladých ľudí na trh práce“.

V prípade Portugalska sa navrhnuté opatrenia zameriavajú na mladých nezamestnaných ľudí, ako napríklad stáže, preškolenia a usmernenia v oblastiach/profesiách, ktoré sú relevantné pre potreby trhu práce.

44

Hoci „prehľady o krajinách“ identifikovali skupiny mladých ľudí, ktoré najviac postihla nezamestnanosť, navrhované intervenčné opatrenia ESF sa na ne nie vždy špecificky zamerali. Napríklad v prípade Talianska boli obzvlášť problematickou skupinou mladí ľudia s „vysokou a strednou mierou vzdelania“. Hlavná iniciatíva v prehľadoch o krajinách však zahŕňala zmenu plánovania dostupných prostriedkov z regionálnych operačných programov ESF na vzdelávanie (311 mil. EUR na rok 2012), ktoré budú riešiť najmä problémy základných a stredných škôl. Táto možnosť bola motivovaná najmä cieľom maximalizovať schopnosť čerpania finančných prostriedkov. Učňovské zmluvy a mechanizmy zápočtu dane sa tiež navrhli ako možné intervenčné opatrenia bez dôkazu o tom, že by mohli byť najlepšími inštrumentmi, ktoré sa môžu v Taliansku použiť pre najkvalifikovanejších ľudí so zreteľom na situáciu ich trhu práce.

Účinok iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí

45

S cieľom posúdiť účinok iniciatívy ATZM sme preskúmali, či:

οvýsledkom zasadnutí ATZM boli konkrétne návrhy na zrýchlenie a zefektívnenie opatrení ESF na zníženie miery nezamestnanosti mladých ľudí;

οvýsledkom zasadnutí ATZM sú odhady súm finančných prostriedkov ESF, ktoré boli prerozdelené alebo sa zmenilo ich plánovanie;

οKomisia posúdila účinnosť zmien v OP, ktoré navrhli členské štáty po zasadnutiach ATZM;

οčlenské štáty odpovedali na výzvu Komisie vypracovať akčné plány zamerané na mladých v súlade s výsledkom zasadnutí ATZM a či národné programy reforiem obsahovali informáciu o očakávaných výsledkoch zmeny plánovania a prerozdelenia financovania z ESF na základe zasadnutí ATZM.

Zasadnutia ATZM poskytli návrhy na všeobecnú zmenu plánovania a prerozdelenie ESF

46

V nadväznosti na zasadnutia ATZM vo februári 2012 Komisia zhrnula návrhy na zmenu plánovania ESF a prerozdelenie rozpočtu v záverečných poznámkach (tzv. operatívne závery), ktoré generálny sekretariát pripravil a oficiálne zaslal členským štátom.

47

Z našej analýzy správ o zasadnutiach ATZM, ktoré vypracovalo Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, a operatívnych záverov generálneho sekretariátu vyplynulo, že v siedmich z ôsmich členských štátov účastníci diskutovali všeobecne o prípadnej možnosti prerozdelenia finančných prostriedkov ESF. V skutočnosti nešpecifikovali, ako by sa mohli existujúce nástroje/programy účinnejšie použiť na riešenie nezamestnanosti mladých ľudí. Zo záznamov Komisie vyplýva, že príkladom výstupov týchto diskusií bolo „ďalšie stanovenie priorít pre zmenu plánovania s cieľom klásť väčší dôraz na zamestnanosť mladých ľudí a možné preskúmanie podpory MSP“ (Taliansko)³³ alebo „orgány preskúmajú možnosť financovania ďalších stáží programov Leonardo/Erasmus v rámci OP ESF“ a „preskúmajú možné pilotné projekty duálneho odborného vzdelávania“ (Španielsko)³⁴.

48

Zasadnutie ATZM s litovskými orgánmi sa môže považovať za príklad dobrého postupu v porovnaní s dodržiavaním všeobecného prístupu (pozri rámček 4).

Rámček 4

Konkrétne návrhy v operatívnych záveroch zo zasadnutia ATZM v Litve

Operatívne závery zo zasadnutia ATZM v Litve určili konkrétne opatrenia na zlepšenie situácie nezamestnaných mladých ľudí opätovným zameraním dostupných finančných prostriedkov ESF v krátkom čase. Tieto opatrenia okrem iného zahŕňajú:

οpredĺženie projektu „Buď aktívny na trhu práce”, ktorý bol ukončený v januári 2012 zahrnulo ďalších 6 000 – 10 000 mladých ľudí v období 2012 – 2013 (potrebné dodatočné prostriedky ESF sa odhadujú na 6 – 10 mil. EUR). Účinnosť projektu sa hodnotí pozitívne, viac ako polovica účastníkov má trvalé zamestnanie;

οzrýchlenie čerpania fondu na podporu podnikania poskytnutím dodatočných 400 úverov a na poskytnutie odborného vzdelania ďalším 1 000 mladých ľudí (potrebné dodatočné prostriedky ESF sa odhadujú na 3 mil. EUR). Takmer polovica účastníkov mala menej než 29 rokov.

49

Operatívne závery generálneho sekretariátu zdôraznili potrebu rozšírenia alebo posilnenia existujúcich opatrení, nie je však dostatočne objasnené, ako by sa účinnosť existujúcich opatrení mohla zlepšiť. Napríklad v operatívnych záveroch týkajúcich sa Grécka sa uvádzajú nasledujúce opatrenia: „zvýšenie účinnosti vykonávania novej národnej stratégie pre celoživotné vzdelávanie, posilnenie odborného vzdelávania a prípravy (OVP) a systému učňovskej prípravy…“³⁵, nešpecifikovalo sa však, ako by sa dané opatrenia mali zlepšiť v porovnaní s minulosťou s cieľom pomôcť mladým ľuďom prekonať problémy, ktorým čelia pri vstupe na trh práce.

50

Navrhlo sa rozšíriť niektoré z existujúcich opatrení, keďže zabezpečili rýchlu realizáciu, pokiaľ ide o čerpanie finančných prostriedkov, bez diskusie či posúdenia predchádzajúcej účinnosti z hľadiska výsledkov (napr. počet konečných príjemcov, ktorí získali prácu po intervenčných opatrenia ESF). Napokon naša analýza ukázala, že Komisia počas zasadnutí neposkytla technické usmernenia členským štátom, ako zlepšiť zacielenie finančných prostriedkov v rámci realizácie OP (napr. lepším vymedzením rozsahu činností, uverejnením výzvy na predkladanie ponúk vrátane výberových kritérií, ktoré sa zameriavali na potreby prioritných cieľových skupín mladých ľudí atď.).

ATZM viedli k zmene plánovania a/alebo prerozdeleniu ESF, avšak je zložité poskytnúť informáciu o celkovej sume

51

Pri posúdení účinku ATZM, pokiaľ ide o opatrenia na presmerovanie finančných prostriedkov ESF, ktorých cieľom je zníženie miery nezamestnanosti mladých ľudí, sme zohľadnili dva konkrétne aspekty: formálnu zmenu zamerania ESF (so schválením v rozhodnutí Komisie) a proces prerozdelenia rozpočtu v rámci prioritnej osi existujúceho OP. S cieľom poskytnúť odhad celkovej sumy zmeny plánovania/prerozdelenia ESF na základe iniciatívy akčných tímov sme preskúmali finančné informácie, ktoré poskytla Komisia v roku 2015 za všetkých 60 OP ESF. Podrobne sme posúdili mieru zmeny plánovania na vzorke ôsmich OP ESF.

52

Z našej analýzy vyplynulo, že po zasadnutiach ATZM vo februári 2012 nasledovala zmena plánovania ESF. Spolu 36 zo 60 OP ESF v ôsmich členských štátoch zmenilo plánovanie v období medzi februárom 2012 a marcom 2013. V rámci ôsmich OP, ktoré sme podrobne preskúmali, dosiahli finančné prostriedky ESF, ktorých plánovanie sa zmenilo s cieľom priniesť rýchle výsledky v boji proti nezamestnanosti mládeže, výšku 337 mil. EUR.

53

Poskytnúť presnú celkovú sumu prostriedkov ESF, ktorých plánovanie sa zmenilo alebo boli prerozdelené v súvislosti s ATZM, je zložité, keďže nemusí byť výsledkom príslušných zasadnutí, ale iných skutočností. Podľa informácií, ktoré poskytli členské štáty Komisii do júna 2013, bola výsledkom iniciatívy ATZM zmena plánovania a/alebo prerozdelenie približne 1 915 mil. EUR prostriedkov ESF vo všetkých príslušných členských štátoch s výnimkou Lotyšska (pozri tabuľku 2). To zodpovedá 19,2 % z 9 971 mil. EUR, ktoré boli pôvodne k dispozícii ako nepridelené prostriedky ESF pre osem členských štátov.

54

Okrem toho sme zistili, že tieto informácie neboli presné v prípade Talianska, kde vykázaná celková výška prerozdelených prostriedkov 557 mil. EUR zahŕňa sumu 27 mil. EUR pre regionálny OP ESF v Taliansku (Apúlia), ktorá sa v skutočnosti použila na preprogramovania a vykázala v rámci celkovej výšky prostriedkov na preprogramovanie (t. j. 131 mil. EUR).

Tabuľka 2

Zmena plánovania a prerozdelenie prostriedkov ESF ako výsledok aktivít ATZM do júna 2003, ako uvádza Komisia

Členský štát
Počet OP ESF
ESF pred ATZM (koniec roka 2011)
Sumy z ESF mobilizované na opatrenia/činnosti na podporu zamestnanosti mladých ľudí ako výsledok ATZM

Spolu ESF¹
(mil. EUR)
Nepridelené zdroje ESF podľa Komisie
(mil. EUR)
Sumy ESF so zmenou plánovania podľa Komisie
(mil. EUR)
Prerozdelené sumy ESF podľa Komisie
(mil. EUR)
Spolu³
(mil. EUR)
Podiel z ESF(3/1)

Írsko¹
1
375
2
25
25
6,7 %

Grécko
4
4 364
1 495
466
466
10,7 %

Španielsko
22
8 057
2 712
491
491
6,1 %

Taliansko²
24
6 931
3 674
131
557
688
9,9 %

Lotyšsko
1
583
0
0
0
0
0,0 %

Litva
2
1 028
289
27
27
2,6 %

Portugalsko
4
6 845
1 760
143
143
2,1 %

Slovensko³
2
1 500
39
75
0
75
5,0 %

SPOLU
60
29 683
9 971

1 915
6,5 %

1Prerozdelenie 25 mil. EUR v Írsku sa žiadalo už v decembri 2011, t. j. pred začiatkom iniciatívy ATZM.

2Vykázané prerozdelené prostriedky v Taliansku zahŕňajú 27 mil. EUR OP Apúlia, ktoré boli v skutočnosti preprogramované a vykázané ako prostriedky na zmenu plánovania (pozri bod 54).

3Odhadovaná suma 39 mil. EUR neprerozdelených prostriedkov na Slovensku, ktorú oznámila Komisia, bola podhodnotená. Ukázalo sa, že k dispozícii bolo v skutočnosti 422 mil. EUR (pozri rámček 2).

Zdroj: Výpočet EDA, ktorý vychádza zo systému správy fondov v EÚ (SFC2007) a údajov, ktoré poskytla Komisia.

55

Komisia nedokázala poskytnúť prehľad prostriedkov ESF, ktoré boli určené na zmenu plánovania a na prerozdelenie v piatich z ôsmich členských štátov. V rámci vzorky všetkých OP mohla Komisia poskytnúť informácie o OP ESF len dvoch členských štátoch: grécky OP Vzdelávanie a celoživotné vzdelávanie (približne 24 mil. EUR určených na nové opatrenia pre mládež) a OP Rozvoj ľudských zdrojov v Litve (približne 29 mil. EUR).

56

V marci 2014 Komisia vydala najaktuálnejšiu publikáciu, ktorá sa zameriava na presmerovanie ESF³⁶. Uvádza sa v nej, že presmerované a/alebo prerozdelené zdroje ESF na špecifické aktivity pre mladých dosiahli výšku približne 4,2 mld. EUR³⁷, z ktorých 1,8 mld. EUR bolo viazaných na projekty, ktoré v tom čase prebiehali v členských štátoch. Táto pomoc mohla byť prospešná približne pre 1,2 milióna mladých ľudí. Dvor audítorov nemohol potvrdiť správnosť uvedených číselných údajov.

57

V roku 2014 poklesla miera nezamestnanosti mládeže (15 – 24 rokov) na úroveň tesne nad 22 % (pozri bod 1). Vývoj trendu miery nezamestnanosti mládeže v ôsmich členských štátoch, ktorých sa týka iniciatíva ATZM, je znázornený v nasledujúcom obrázku (pozri obrázok 3), nestanovila sa však priama súvislosť s realizáciou ATZM.

Tabuľka 3

Miera nezamestnanosti mladých ľudí vo veku od 15 do 24 rokov v členských štátoch s ATZM v rokoch 2008 – 2014

Zdroj: Eurostat: Celková miera nezamestnanosti – Séria prieskumu pracovných síl – Miera nezamestnanosti podľa pohlavia, veku a národnosti (%).

Posúdenie Komisie týkajúce sa zmien OP ESF, ktoré navrhli členské štáty, sa zameralo najmä na rozpočtové aspekty

58

Pri návrhu zmeny v OP sa od členských štátov vyžaduje analýza dôvodov pre zmeny vrátane širšieho dosahu týchto zmien³⁸. S cieľom zabezpečiť hospodárne, účinné a efektívne využívanie fondov EÚ by členské štáty mali odôvodniť všetky plánované účinky zmien z hľadiska ich účinnosti a efektívnosti pri dosahovaní cieľov vo vzťahu k OP a EÚ.

59

Vo svojom oznámení Komisia uviedla, že „zmena plánovania sa musí vykonať so súhlasom Európskej komisie s každým z ôsmich členských štátov a bude hlavnou aktivitou akčných tímov“³⁹. V tomto kontexte pozostávala práca Komisie, ktorá súvisela s ESF, najmä z overovania, ako by podpora boja proti nezamestnanosti mládeže v daných členských štátoch mohla byť zrýchlená a/alebo ju zamieriť na intervenčné opatrenia, ktoré fungujú/by mohli fungovať rýchlejšie než ostatné a majú potrebný dosah.

60

Naša analýza dostupnej dokumentácie ôsmich OP ESF však naznačuje, že Komisia zamerala svoje posúdenie v prvom rade na rozpočtové aspekty (napr. vyhýbanie sa možnému riziku automatického zrušenia viazanosti pridelených prostriedkov, urýchlenie nízkeho finančného vykonávania OP atď.), a nie na účinnosť navrhovaných zmien, t. j. na najlepšie využitie finančných prostriedkov ESF na pomoc mladým ľuďom pri hľadaní práce a zvyšovaní ich zamestnanosti. Komisia pomocou svojho posúdenia a pripomienok členským štátom nezabezpečila súlad predložených návrhov zmien OP s dosiahnutím lepších výsledkov. Nezabezpečila ani to, aby navrhnutá zmena plánovania bola vhodnou odpoveďou na špecifické potreby rôznych skupín mladých ľudí (pozri rámček 5).

61

Hoci to nie je povinné v rámci ESF na roky 2007 – 2013, Komisia vo všeobecnosti nepodporila členské štáty, aby stanovili alebo prispôsobili ukazovatele výsledkov, ktoré by zabezpečili lepšie posúdenie účinnosti prerozdelených finančných prostriedkov pre mladých ľudí. Auditom sa zistilo, že s výnimkou Portugalska (OP Ľudský potenciál, pozri rámček 6) a Španielska (OP Navarra) sa v ostatných OP nestanovili relevantné ukazovatele výsledkov.

Rámček 5

Príklady navrhnutých zmien OP, ktoré Komisia neposudzovala z hľadiska výkonnosti

V prípade Španielska (OP Navarra) región odôvodnil zmenu plánovania dvoma cieľmi, zrýchlením nízkeho vykonávania OP (ktorému v decembri 2011 hrozilo, že nebude schopný vyčerpať všetky pridelené prostriedky) a zmiernením dosahu hospodárskej krízy na mladých ľudí, ľudí nad 45 rokov, ľudí s postihnutím a dlhodobo nezamestnaných. V rámci tohto OP bolo jedným z cieľov posilniť programy úvodnej odbornej kvalifikácie, ktoré ponúkajú možnosť mladým ľudom, ktorí nezískali potvrdenie o ukončení základného vzdelania.

Hoci sa v posúdení Komisie uvádza, že jedným z cieľov revízie bolo „uspokojiť existujúci dopyt po odbornej príprave, kvalifikácii a rekvalifikácii“, v objasnení regiónu k zmenám operačného programu sa však neuvádzajú informácie o vyžadovanej kvalifikácií a rekvalifikácii. Neexistovali žiadne dôkazy o tom, že sa Komisia pokúsila ubezpečiť, či zmeny v systéme odbornej prípravy navrhnuté regionálnymi orgánmi Navarra viedli k poskytovaniu zručností, ktoré boli v súlade s dopytom na pracovnom trhu.

Cieľ zvýšenia miery čerpania dostupných prostriedkov bol tiež jeden z hlavných cieľov zohľadnených v revízií návrhov zmien OP Írska, Talianska (Sicília) a Portugalska.

Rámček 6

Príklad osvedčeného postupu pri stanovení nových ukazovateľov výsledkov

Na základe zasadnutia ATZM začalo Portugalsko program impulzu pre mládež, ktorý poskytuje súbor opatrení zacielených na nezamestnaných mladých ľudí a poskytuje im pracovné skúsenosti s cieľom pomôcť ich začleniť sa na trh práce.

V rámci OP ESF Ľudský potenciál sa zaviedol nový rad odborných stáži pod názvom Pas zamestnanosti ako súčasť programu na podporu mládeže. Prostredníctvom zmien tohto OP sa zvýšili cieľové hodnoty dvoch ukazovateľov výsledkov (počet vytvorených pracovných pozícií a počet stážistov, ktorí získali prácu po skončení stáže) s cieľom odzrkadliť zvýšené množstvo pridelených finančných prostriedkov. Okrem toho sa tiež zaviedol nový ukazovateľ: počet pracovných miest vytvorených z vrátenia sociálneho zabezpečenia s cieľom hodnotiť výkonnosť podpory na zamestnávanie mladých ľudí prostredníctvom príspevkov na sociálne zabezpečenie v rámci čistej tvorby pracovných miest.

Akčné plány pre mladých vypracované s rôznymi úrovňami podrobností a obmedzenými odkazmi na akčné tímy v národných programoch reforiem

62

Na základe informácií poskytnutých Komisiou, i keď to nebola povinná požiadavka, po zasadnutiach ATZM päť z ôsmich členských štátov vypracovalo akčné plány/plány pre zamestnanosť: Grécko, Taliansko (Sicília)⁴⁰, Litva, Portugalsko a Slovensko⁴¹. Podľa Komisie bolo ich základným cieľom stanoviť špecifickú politiku a rozpočtové opatrenia s cieľom podporiť vytváranie pracovných miest a odborné vzdelanie pre mladých ľudí, boj proti nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a predčasnému ukončeniu školskej dochádzky.

63

Štyri z týchto akčných plánov (Grécko, Litva, Portugalsko a Slovensko⁴²) predstavili opatrenia, ktoré mali byť podporované z ESF s rôznymi úrovňami podrobností o tom, ako finančné prostriedky zmenia zacielenie na cieľové opatrenia/aktivity, ktoré bojujú proti nezamestnanosti mladých ľudí. Akčný plán pre Taliansko (Sicíliu) v roku 2012 bol financovaný z vnútroštátnych zdrojov, ktoré boli uvoľnené prostredníctvom zvyšovania úrovne spolufinancovania EÚ pre regionálny ESF OP a nezahŕňal prostriedky ESF.

64

Naším auditom sa zistilo, že nie všetky opatrenia, ktoré boli stanovené v akčných plánoch mladých, reflektovali silné zameranie určenej prioritnej skupiny. Napríklad napriek tomu, že podľa dokumentácie Komisie sa na zasadnutí ATZM v Portugalsku uviedlo, že najkvalifikovanejší mladí ľudia boli prioritou v boji proti „úniku mozgov“, predstavené opatrenia, ktoré mali byť podporené z ESF, neboli špecificky zamerané na najkvalifikovanejších mladých ľudí⁴³ (pozri rámček 7).

Rámček 7

Príklad slabého zamerania na určené prioritné skupiny

V zápisnici zo zasadnutia ATZM sa uvádza, že „s cieľom bojovať proti ‚odlevu mozgov‘ a využiť odborné znalosti na portugalskom pracovnom trhu a v podnikoch sa strategický plán zameriava obzvlášť na mladých ľudí s PhD“. V portugalskom akčnom pláne, ktorý poskytla Komisia, však jediné opatrenie konkrétne zamerané na kategóriu ľudí s vyšším vzdelaním predstavovalo len 11 % zo zdrojov ESF venovaných tomuto plánu).

65

Prvky týchto akčných plánov pre mladých mohli členské štáty zahrnúť do národných programov reforiem. NPR posudzuje Komisia v rámci európskeho semestra. Preto sme tiež preskúmali NPR na roky 2012 a 2013 ôsmich členských štátov a súvisiace posúdenie Komisie s cieľom zistiť, či sa v NPR uvádza odkaz na výstupy zasadnutí ATZM.

66

Zistili sme, že na výstupy zasadnutí ATZM a ich dôsledky na presmerovanie prostriedkov ESF na opatrenia na podporu zamestnanosti mladých ľudí sa v NPR odkazovalo len všeobecne (pozri rámček 8).

67

Aj v posúdení NPR Komisiou sa na ATZM odkazovalo najmä všeobecnými tvrdeniami o zmene plánovania súm na opatrenia na podporu mladých ľudí a nepredstavili sa konkrétne riešenia danej situácie a potrieb mladých nezamestnaných ľudí a ich očakávaný dosah.

Rámček 8

Príklady opatrení na podporu zamestnanosti mladých ľudí financovaných z ESF, na ktoré sa odkazovalo v NPR

V talianskom NPR na rok 2012 sa uvádza, že „zmena plánovania sa rozšíri o nové opatrenia o školeniach a zamestnateľnosti mladých ľudí v rámci akčnej skupiny EÚ – Taliansko pre nezamestnanosť mladých ľudí a podnikanie, ktoré sa stanovili po zasadnutí Európskej rady 30. januára 2012“. Neboli však poskytnuté informácie o opatreniach, ktoré preprogramovanie ovplyvnilo.

V NPR Írska na rok 2012 bola zahrnutá časť o nezamestnanosti mladých ľudí. V tejto časti sa uvádza návšteva delegácie Komisie vo februári s cieľom prediskutovať kľúčové výzvy v oblasti nezamestnanosti mladých ľudí. Nezahrnul sa však opis výstupov tejto návštevy, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré by boli podporené z fondov EÚ. V texte bolo uvedené, že írska vláda bude naďalej „odhodlaná rozvíjať inovatívne politické riešenia na riešenie týchto kľúčových výziev“.

Monitorovanie a predkladanie správ Komisie o výsledkoch iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí

68

Pokiaľ ide o následnú kontrolu iniciatívy ATZM Komisiou, preskúmali sme, či:

οosobitné opatrenia pre monitorovanie boli stanovené pre sumy určené na zmenu plánovania a prerozdelenie v rámci ATZM;

οsprávy Komisie obsahovali relevantné a spoľahlivé informácie o skutočných úspechoch iniciatívy ATZM.

Následná kontrola výsledkov iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí Komisiou bola uskutočnená na základe existujúceho štandardného monitorovania ESF

69

Komisia spolu s členskými štátmi monitorovala zmeny OP týkajúce sa ATZM v prospech mládeže na základe existujúceho regulačného rámca ESF, konkrétne prostredníctvom výročných správ o vykonávaní a každoročného preskúmania OP.

70

Výročné správy o vykonávaní, ktoré preskúmal Dvor audítorov, odhalili, že bolo k dispozícii málo informácií o preprogramovaní a súvisiacich dosiahnutých výsledkoch. Poskytujú zväčša len príklady, a nie konzistentné a porovnateľné informácie o špecifických cieľových skupinách mládeže. Zistili sme, že prípad Španielska (OP Navarra) bol jediným prípadom, keď Komisia priamo požiadala členský štát, aby zahrnul ukazovatele monitorovania, ktoré sa týkajú iniciatívy Príležitosti pre mladých⁴⁴, do svojich pripomienok k správe o vykonávaní za rok 2012.

71

Taktiež sme posúdili zápisnice zo zasadnutí výročných preskúmaní, ktoré poskytla Komisia, a zistili sme, že v štyroch zo siedmich⁴⁵ preskúmaných prípadov sa jej pripomienky zamerali na finančné plnenie a výstupy, a nie na skutočné výsledky. V týchto zápisniciach sme našli odkaz na úspechy v kontexte iniciatívy ATZM v Taliansku, Litve a na Slovensku.

72

Na základe našej analýzy Komisia prijala údaje o ukazovateľoch výsledkov, ktoré poskytli členské štáty na zasadnutiach výročných preskúmaní, bez toho, aby vykonala dostatočné overenie (pozri rámček 9).

Rámček 9

Príklad problémov, ktoré vyplývajú z údajov o tom, čo sa dosiahlo, vykázaných členskými štátmi

V zápisnici Komisie zo zasadnutia výročného preskúmania s vnútroštátnymi orgánmi Litvy v januári 2014 sa uvádza, že ciele troch opatrení sa dosiahli⁴⁶. Pri našom opakovanom výpočte sa ukázalo, že jedno z opatrení, ktoré sa týkalo poskytovania mikroúverov, dosiahlo len 72 % cieľovej hodnoty.

Nedostatky Komisie pri predkladaní správ o výsledkoch iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí

73

S cieľom informovať Európsku radu o pokroku pri zmene plánovania ATZM Komisia podala neformálnu ad hoc žiadosť o informácie riadiacim orgánom ESF, aby získala aktualizácie o situácii v členskom štáte, a najmä o zmene plánovania/prerozdelení finančných prostriedkov ESF a ďalšom odhade počtu ľudí, ktorým by mohli pomôcť. Komisia obmedzila svoju žiadosť o informácie na ukazovatele výstupov (napr. účasť na opatreniach ESF), a nie na výsledky (pozri bod 26).

74

Na základe informácií Komisia predložila správu o iniciatíve ATZM ako odpoveď na žiadosti Európskej rady o aktualizácie (v máji 2012, v novembri 2012, v marci 2013, v júni 2013 a v októbri 2013) a z jej vlastnej iniciatívy (v marci 2014).

75

Z nášho preskúmania aktualizačných správ Komisie pre Európsku radu a ďalšej komunikácie vyplynulo, že tieto správy neposkytli kvalitatívnu analýzu čerpania prostriedkov so zmenou plánovania a prerozdelených prostriedkov z hľadiska viazaných a vynaložených súm (pozri rámček 10).

76

Príklady uvádzané ako „konkrétne činnosti“ a „výsledky príslušnej krajiny o tom, ako akčné tímy pomohli mladých ľuďom“ neboli niekedy vyčerpávajúce (pozri rámček 11).

Rámček 10

Príklady obmedzenej analýzy, ktorú Komisia poskytla v rámci aktualizácie informácií Európskej rade

Aktualizácie ATZM boli obmedzené, pokiaľ ide o opis výsledkov akčných tímov. Napríklad aktualizácia z mája 2012 zahŕňala v prípade Grécka: „na základe aktivít ATZM na jar 2012 sa začali nové aktivity zamerané na mládež“ bez toho, aby sa bližšie určili nové opatrenia, ktoré bude podporovať ESF a konkrétna suma.

Okrem toho v prípade Španielska sa uviedlo, že „135 mil. EUR bolo určených pre verejné služby zamestnanosti s cieľom pomôcť mladým ľuďom nájsť si prácu“. Tieto dodatočné finančné prostriedky sa poskytli na podporu opatrení, ktoré už existujú na vnútroštátnej úrovni a ich hlavným cieľom je pomôcť zamestnať viac mladých ľudí, bez poskytnutia vysvetlenia, pokiaľ ide o ich predchádzajúcu účinnosť.

Rámček 11

Príklady priveľmi optimistického predkladania správ o konkrétnych činnostiach

V prípade regionálneho OP ESF pre Taliansko (Sicíliu) neboli nové činnosti zamerané na podporu zamestnanosti mladých ľudí financované prevodom zo zdrojov ESF, ale uvoľnením, prostredníctvom zvýšenia miery spolufinancovania EÚ, vnútroštátnych zdrojov, ktoré boli pôvodne pridelené na tento operačný program. Stalo sa tak pod podmienkou, že vnútroštátne prostriedky sa určia výhradne pre mládež. Výsledkom bolo, že plán v hodnote 452 mil. EUR mal pomôcť 50 000 mladým ľudí. Komisia ho oznámila Rade za prebiehajúci v niekoľkých aktualizáciách v období od mája 2012 do júna 2013.

V júni 2013 však monitorovací výbor informoval Komisiu, že plán sa v počiatočnej fáze výrazne oneskoril. Projekt sa napokon spustil v júni 2014, avšak následne nato, v auguste 2014, sicílsky región vydal uznesenie, ktoré podporilo a financovalo projekt na vykonávanie plánovaných opatrení. Stalo sa tak na základe významných nedostatkov v IT systéme na výber účastníkov, ktorý viedol k tomu, že približne 54 % používateľov nemalo prístup k výberovému procesu⁴⁷.

77

Keďže všetky uverejnené informácie vychádzali z ad hoc žiadosti Komisie členským štátom, proces sa musel opakovať vždy, keď bolo potrebné podať aktualizáciu Rade a/alebo ju uverejniť. Komisia nemá právny mandát na vykonanie kontroly spoľahlivosti a/alebo hodnovernosti informácií, ktoré dobrovoľne poskytli členské štáty. Vzniká tým potenciálne riziko, že nespoľahlivé a nesprávne informácie sa zahrnú do aktualizačných správ pre Radu. Kontroly však neboli vždy účinné ani v prípade údajov poskytnutých v rámci ESF (pozri rámček 12).

Rámček 12

Príklady nepresných údajov oznámených zainteresovaným stranám

Na základe aktualizácie ATZM z marca 2014, pokiaľ ide o iniciatívu Portugalska „Impulso Jovem“, Komisia uviedla: „V Portugalsku […] sa prerozdelilo 143 mil. EUR z ESF […] a celá suma viazaná do konca roka 2013. Pokryla sa tým pomoc 56 000 mladých ľudí.“ Je to však skôr cieľový zámer, ktorý sa má dosiahnuť ako doterajší úspech. V podstate údaje o finančnom plnení OP a údaje vo výročnej správe o vykonávaní za rok 2013, ktorá sa týkala operačného programu Ľudský potenciál, sa vzťahujú na menej ako 10 000 zahrnutých mladých ľudí.

20Článok 10 nariadenia (ES) č. 1081/2006. Články 66 až 68 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006. Príloha XVIII k nariadeniu Komisie (ES) č. 1828/2006 z 8. decembra 2006, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja (Ú. v. EÚ L 371, 27.12.2006, s. 1).

21Príloha XXIII k nariadeniu Komisie (ES) č. 1828/2006.

22Správa odbornej hodnotiacej siete ESF za rok 2015 o hlavných úspechoch ESF za obdobie 2007 – 2013 na záver hodnotí: „Hoci sú k dispozícii úplné údaje o výstupoch všetkých členských štátov, pozícia pre výsledky bola nepriaznivejšia. Dokonca nebolo možné získať presné čísla, ktoré by boli jednotné pre niekoľko členských štátov ani pre tri kľúčové výsledky – nástup do práce, získaná odborná kvalifikácia a samostatná zárobková činnosť. Keďže chýbajú absolútne čísla, nie je možné získať súhrnné údaje v jednotlivých členských štátoch na výsledky spojené s podpornými intervenčnými opatreniami ESF“ (bod 5 zhrnutia).

23Osobitná správa EDA č. 3/2000, č. 12/2001, č. 1/2006, č. 17/2009, č. 25/2012 (http://eca.europa.eu).

24COM(2010) 477 v konečnom znení z 15. septembra 2010: Mládež v pohybe: Iniciatíva zameraná na aktivizovanie potenciálu mladých ľudí smerom k inteligentnému a udržateľnému rastu pre všetkých v Európskej únii, s. 16.

25Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie: Európsky sociálny fond: Umožňuje mladým ľuďom lepšie vkročiť do života, december 2011.

26Príloha IV k nariadeniu Rady (ES) č. 1083/2006.

27COM MEMO 12/100, 14. februára 2012.

28Napríklad pomocou pravidelného a systematického hodnotenia, ktoré vykonáva Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania (Cedefop), strednodobých a dlhodobých prognóz rozvoja kvalifikácie na úrovni EÚ, rozdelených podľa odvetví, povolania, dosiahnutého vzdelania a krajín alebo pomocou prebiehajúceho výskumu Medzinárodnej organizácie práce a Európskej nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok (Eurofound).

29Napríklad „prehľad o krajine“ Írska určil ľudí pod 35 rokov (bez terciárneho vzdelania) za skupinu mladých ľudí, ktorí boli najviac postihnutí nezamestnanosťou; „prehľad o krajine“ Španielska odkazoval na opatrenia ESF zamerané na nezamestnaných vo veku 25 rokov a viac; „prehľad o krajine“ Portugalska odkazoval tiež na vekovú skupinu 25 – 29 rokov.

30Údaje analýzy zamestnanosti Eurostat ukazujú negatívny vzťah medzi úrovňou nezamestnanosti a voľnými pracovnými miestami, čo poukazuje na nesúlad ponuky s potrebami trhu (Beveridgova krivka). Platilo to v prípade členských štátov EÚ-27 v období do prvého štvrťroka 2010. Následne nárast počtu voľných pracovných miest neovplyvnil úroveň nezamestnanosti. Zdroj: Eurostat: Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a pracovná mobilita (28. mája 2013).

31Interné dokumenty Generálneho riaditeľstva pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie: Návrh pracovného dokumentu iniciatívy Príležitosti pre mladých (COM, 8. februára 2012); Modernizácia verejnej služby zamestnanosti a aktívnej politiky trhu práce v Španielsku (október 2011, s. 9).

32Hodnotenie aktivít zameraných na mládež v Lotyšsku, Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie doručilo dokument Dvoru audítorov v rámci tohto auditu.

33Správa Generálneho riaditeľstva pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie z misie AKZM 22. februára 2012 v Taliansku.

34Operatívne závery generálneho sekretariátu zaslané stálemu predstaviteľovi Španielska pri EÚ 14. mája 2012.

35Operatívne závery generálneho sekretariátu zaslané stálemu predstaviteľovi Grécka pri EÚ 14. mája 2012.

36Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie: Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí a Európsky sociálny fond, Tematický dokument Európskeho sociálneho fondu, marec 2014.

37Zdroje ESF, ktoré vykázala Komisia, zahŕňajú za Taliansko prerozdelenie vnútroštátnych finančných prostriedkov na opatrenia boja proti nezamestnanosti mladých ľudí, ktoré bolo možné prostredníctvom zníženia miery vnútroštátneho spolufinancovania OP ESF a EFRR. Následne uvoľnené finančné zdroje vo výške viac než 1,5 mld. EUR sa investovali do série iniciatív vrátane iniciatív, ktoré sú prospešné pre nezamestnaných mladých ľudí, v rámci kohézneho akčného plánu financovaného na vnútroštátnej úrovni.

38Článok 48 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006.

39COM MEMO 12/100, 14. februára 2012.

40Plán pre zamestnanosť mladých ľudí v Taliansku (Sicília) bol navrhnutý 19. decembra 2011 (t. j. pred začiatkom iniciatívy akčných tímov) v kontexte talianskeho kohézneho plánu. Plán pre zamestnanosť mladých ľudí je financovaný sumou 452 mil. EUR z vnútroštátnych zdrojov, ktoré boli sprístupnené ako výsledok zvýšenia spolufinancovania ESF z rozpočtu EÚ pre OP ESF na Sicílii s cieľom vyhnúť sa zrušeniu viazanosti.

41Na Slovensku nebol Akčný plán pre mladých v priamej súvislosti s realizáciou ATZM. Jeho návrh bol predložený skôr v rámci národného programu reforiem a vykonávania zmeneného zákona o odbornom vzdelávaní a príprave (VET).

42V prípade Slovenska zahŕňala cieľová skupina nezamestnaných mladých ľudí pod 29 rokov, ale aj znevýhodnených ľudí nad 50 rokov. Presná suma vyčlenená na pomoc mladým ľuďom a počet vytvorených pracovných miest na cieľovú skupinu neboli špecifikované.

43Úroveň sedem a úroveň osem v národnom hodnotení kvalifikácie.

44V kontexte, v ktorom pracovali ATZM.

45V roku 2012 sa nekonalo zasadnutie výročného preskúmania za Írsko.

46Odborné vzdelávanie a príprava pre mladých, podpora získavania odborných schopností a poskytovania mikroúverov.

47Regióne Sicilia, Decreto del Dirigente Generale, č. 4567, 18. august 2014.

Závery a odporúčania

78

Dospeli sme k záveru, že účinnosť poradenskej podpory Komisie členským štátom v súvislosti s ATZM bola obmedzená úrovňou a kvalitou informácií, ktoré mala k dispozícii o tom, ako existujúce opatrenia ESF alebo vnútroštátne opatrenia pre nezamestnaných mladých ľudí fungujú v každodennej praxi (pozri body 25 až 37). Okrem toho sa posúdenie Komisie týkajúce sa zmien OP, ktoré navrhli členské štáty, zameralo najmä na rozpočtové aspekty, a nie na spôsob, ako najlepšie využiť prostriedky ESF (pozri body 58 až 61). Napokon sa vyskytli nedostatky v spôsobe, ako Komisia predkladala správy o výsledkoch iniciatívy ATZM do roku 2014 (pozri body 73 až 77).

Komisia poskytla poradenskú podporu členským štátom, bola však obmedzená úrovňou a kvalitou dostupných informácií

79

Iniciatíva ATZM nemohla naplniť vysoké očakávania, ktoré vznikli na neformálnom zasadnutí Európskej rady v roku 2012, nielen pre obmedzenia informácií dostupných pre Komisiu na základe opatrení na monitorovanie a predkladanie správ, ktoré sú stanovené v nariadeniach na programové obdobie 2007 – 2013. Znamenalo to, že Komisia nemala:

οprehľad o existujúcich opatreniach v oblasti zamestnanosti mladých ľudí financovaných z ESF a tých, ktoré boli úspešné, pokiaľ ide o ich cielené a skutočné výsledky na úrovni členských štátov. Tieto informácie by pomohli pri predložení praktických a krátkodobých návrhov, ako presmerovať prostriedky z ESF na opatrenia, ktoré boli účinné v minulosti alebo na iné opatrenia;

οúplné a aktualizované informácie o dostupných prostriedkoch ESF, ktoré mohli byť preprogramované alebo prerozdelené.

80

Komisia pripravila v rámci prípravnej činnosti prehľady o ôsmich členských štátoch. Koordinovala stretnutia ATZM a vypracovala operačné závery o zmene plánovania a prerozdelení ESF. Hoci išlo v obidvoch prípadoch o pozitívny príspevok Komisie, vypracovala ich pre spomínané obmedzenia len všeobecne.

81

Z našej analýzy tiež vyplynulo, že akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí, ktoré boli vytvorené v ôsmich členských štátov, predložili len v obmedzenej miere konkrétne návrhy, ako dosiahnuť rýchlejšie a účinnejšie výsledky pre mladých nezamestnaných. Udržateľnejšia a dlhodobejšia iniciatíva so širším rozsahom by vyžadovala vytvorenie osobitných vnútroštátnych akčných plánov na základe plánov Komisie a umožnenie členským štátom efektívne využívať štrukturálne fondy na podporu svojho úsilia znížiť mieru nezamestnanosti mládeže.

Odporúčanie 1

Pri ďalších iniciatívach tohto druhu by Komisia mala náležite zohľadniť možnosti a obmedzenia, ktoré vyplývajú z politického a právneho kontextu, svoje znalosti a expertízu danej oblasti (na základe vykonávania opatrení financovaných EÚ a členskými štátmi) a dostupnosť požadovaných administratívnych a finančných zdrojov na úrovni EÚ a členských štátov.

Hoci iniciatíva Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí viedla k zmene plánovania a prerozdeleniu ESF, posúdenie zmien OP Komisiou sa zameralo najmä na rozpočtové aspekty

82

Podľa informácií, ktoré poskytli členské štáty Komisii, bola celková suma prostriedkov ESF so zmenou plánovania a prerozdelením v siedmich z ôsmich členských štátov, ktoré sa zúčastnili na iniciatíve, približne vo výške 1,9 mld. EUR do júna 2013. Poskytnúť presnú celkovú sumu je však zložité, keďže nie všetky zmeny plánovania ESF sa nevyhnutne vykonali na základe iniciatívy ATZM, ale mohli ich spôsobiť iné skutočnosti.

83

V nadväznosti na zasadnutia ATZM a v súvislosti s ich operačnými závermi všetky členské štáty vypracovali akčné plány pre mladých alebo zohľadnili tieto aspekty v ich národných programoch reforiem, hoci boli v oboch prípadoch len všeobecné. Akúkoľvek zmenu plánovania prostriedkov ESF potrebnú v tomto kontexte môže príslušný členský štát predstaviť len prostredníctvom návrhu na zmenu príslušných OP. Komisia musí následne posúdiť odôvodnenie členského štátu a schváliť zmeny, ak s nimi súhlasí.

84

Zistili sme, že pri posudzovaní žiadostí členských štátov o zmeny OP vo vzorke Komisia nepreskúmala, či prostriedky ESF so zmenou plánovania mohli viac pomôcť mladým ľuďom „pri hľadaní práce alebo zvyšovaní ich zamestnanosti“ než pôvodne plánované opatrenia. Jej posúdenie sa namiesto toho zameralo najmä na rozpočtové aspekty zmeny plánovania. Na základe informácií, ktoré členské štáty poskytli Komisii, sme dospeli k záveru, že nie je možné posúdiť, do akej miery sa zmena plánovania a/alebo prerozdelenie prostriedkov ESF zamerali na špecifické potreby rozličných skupín mladých nezamestnaných ľudí.

Odporúčanie 2

V programovom období 2014 – 2020 by Komisia mala:

a)zabezpečiť, aby budúce žiadosti členských štátov o zmenu plánovania boli iniciované tým, že sa očakáva dosiahnutie lepších výsledkov, a nie tým, že je potrebné riešiť problémy s čerpaním fondov EÚ;

b)schvaľovať žiadosti členských štátov o zmeny v OP iba v prípade, ak dodatočné výsledky získané prostredníctvom navrhovaných rozpočtových prevodov možno v primeranej miere dosiahnuť;

c)žiadať od členských štátov, aby dostatočne podrobne informovali o mimoriadnych prevodoch v rámci operačných programov a tiež o zmenách v rámci priorít vo svojich výročných správach o vykonávaní a aby prezentovali dosiahnuté výsledky;

d)aktívne sa zapojiť do monitorovacích výborov OP a podporovať členské štáty, aby prijali príslušné opatrenia, ak je z posúdení výročných správ o vykonávaní zrejmé, že ciele sa nesplnia.

Nedostatky Komisie pri predkladaní správ Rade o dosahu iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí

85

Keďže si Komisia bola vedomá nedostatkov v informáciách, ktoré systematicky poskytujú členské štáty v rámci opatrení na monitorovanie ESF, na účely vypracovania pravidelných aktualizácií o pokroku iniciatívy pre Radu požiadala ad hoc o informácie od členských štátov. Komisia nemá právny mandát na vykonanie kontroly spoľahlivosti a/alebo hodnovernosti informácií, ktoré dobrovoľne poskytli členské štáty. Kontroly však neboli vždy účinné ani v prípade údajov poskytnutých v rámci ESF.

86

Výsledkom bolo, že z analýzy informácií poskytnutých Rade vyplynuli nedostatky, pokiaľ ide o ich úplnosť, konzistentnosť a spoľahlivosť. Okrem toho, keďže Komisia nevykonáva systematické kontroly informácií poskytnutých členskými štátmi, existuje potenciálne riziko, že sa nespoľahlivé a nesprávne vyhlásenia zahrnú do aktualizačných správ.

Odporúčanie 3

Pri používaní údajov poskytnutých členskými štátmi vo svojich oznámeniach by Komisia mala zabezpečiť, aby sa systematicky vykonávali kontroly minimálnej hodnovernosti a spoľahlivosti.

Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 11. novembra 2015.

Za Dvor audítorov

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
predseda

Odpovede Komisie

Zhrnutie

I

Spoločná odpoveď Komisie na body I, II, III a IV:

Nezamestnanosť mladých ľudí je v uplynulých desiatich rokoch značne rozšíreným problémom v mnohých členských štátoch. Hoci akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí (ATZM) sú ad hoc nástrojom, ich zásluhou sa tento problém, ktorý ešte zhoršuje hospodárska kríza, dostal na popredné miesto európskeho politického programu.

Toto nové povedomie viedlo k viacerým konkrétnym opatreniam na úrovni EÚ, ako aj členských štátov, najmä k zavedeniu záruky pre mladých ľudí a vzniku iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí (Youth Employment Initiative – YEI). Balík opatrení v oblasti zamestnanosti mladých ľudí (2012), ktorý nasledoval po všeobecnejšom balíku opatrení v oblasti zamestnanosti, obsahoval návrh na zavedenie záruky pre mladých ľudí. Výsledkom bolo odporúčanie, ktoré Rada prijala v apríli 2013.

Popredných európskych predstaviteľov to zároveň viedlo k prijatiu konkrétnych opatrení na strane financovania: konkrétne spustením iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí (2013). Jej cieľom je podporiť najmä mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy v regiónoch, v ktorých miera nezamestnanosti mladých ľudí presahuje 25 %. Iniciatíva YEI poskytuje spolu s ESF členským štátom cielené financovanie na zavedenie záruky pre mladých ľudí do praxe.

IV

Komisia konštatuje, že výška „dostupných“ prostriedkov z ESF odhadovaná členskými štátmi bola orientačná a závisela najmä od prv zverejnených výziev na predkladanie návrhov a zmluvných dojednaní v rámci príslušných operačných programov.

V

Podľa názoru Komisie iniciatíva ATZM splnila politické očakávania, ktoré stanovila Európska rada vo svojich záveroch z 30. januára 2012. Hlavným cieľom spoločných ATZM – presne zacielenej ad hoc iniciatívy – bolo zmobilizovať nástroje EÚ a vnútroštátne nástroje vrátane štrukturálnych fondov a prediskutovať politické reformy, ktoré sa majú zahrnúť do plánov v oblasti zamestnanosti mládeže. Tímy mali „rozvíriť hladinu“ prostredníctvom zvyšovania povedomia na najvyššej politickej úrovni, vytvárania pocitu naliehavosti a presnejšieho smerovania, pričom však nemali vytvárať ďalšie administratívne a/alebo právne postupy.

Komisia sa takisto domnieva, že ATZM významne prispeli k vytvoreniu podmienok pre nové iniciatívy zamerané na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí vrátane záruky pre mladých ľudí, iniciatívy YEI a zlepšeného programovania v rámci ESF na roky 2014 – 2020 so zvýšeným zameraním sa na mladých ľudí.

Komisia aktívne využila všetky nástroje, ktoré mala k dispozícii vzhľadom na zavedený právny rámec, na dosiahnutie cieľov iniciatívy ATZM a na podávanie správ o nich.

Hoci v prípade finančných prostriedkov použitých v rámci zdieľaného hospodárenia Komisia nemusí mať vždy podrobné informácie o všetkých podporovaných opatreniach a jedným z cieľov zasadnutí ATZM bolo s členskými štátmi skontrolovať odhady dostupného financovania z ESF a uistiť sa, že sa použili najkvalitnejšie a najaktuálnejšie informácie, Komisia poskytuje poradenstvo a usmernenia i na základe získaných informácií a vykonaného hodnotenia politík v rámci európskeho semestra.

Pokiaľ ide o primeranosť financovaných opatrení – pričom typickým opatrením v oblasti zamestnanosti mladých ľudí podporovaným z ESF je odborná príprava, pracovné skúsenosti, dotácie na nábor pracovníkov a ďalšie vzdelávanie –, prístup spočíval v nasmerovaní členských štátov, aby spomedzi týchto opatrení posilnili tie dobre fungujúce.

Komisia vo svojich pravidelných správach Európskej rade uviedla na základe informácií od členských štátov množstvo príkladov pozitívneho vývoja v nadväznosti na mobilizáciu ATZM, pokiaľ ide o začaté opatrenia v teréne, vnútroštátnu rozpočtovú podporu a počet podporených mladých ľudí. Komisia sa domnieva, že finančné prostriedky, ktoré sa preprogramovali na zvýšenie finančnej podpory dobre fungujúcich programov pre mladých ľudí, priniesli jasné zlepšenie podpory EÚ pre mladých ľudí.

Pokiaľ ide o monitorovanie, Komisia konštatuje, že v rámci zdieľaného hospodárenia sú členské štáty zodpovedné za vytvorenie systémov monitorovania a predkladania správ a za zabezpečenie ich spoľahlivosti, čo podlieha auditom Komisie. Komisia mala k dispozícii informácie zo správ, ktoré sa vyžadujú podľa nariadenia o ESF. Keďže ATZM boli politickým opatrením, čo sa od začiatku aj deklarovalo, Komisia zbierala údaje aj neoficiálne prostredníctvom dotazníkov a žiadostí o informácie, ako aj prostredníctvom iných politických procesov, najmä európskeho semestra. V prípade týchto informácií Komisia nemá žiadny zákonný mandát vykonávať kontroly spoľahlivosti a/alebo hodnovernosti.

VI prvá zarážka

Komisia prijíma toto odporúčanie.

Komisia vo svojich činnostiach vždy prihliada na politické, právne, finančné a administratívne súvislosti. V konkrétnom prípade iniciatívy ATZM Komisia vedela, že bude čeliť niekoľkým obmedzeniam. To však nebolo dôvodom na nečinnosť: vzhľadom na neprijateľnú situáciu, pokiaľ ide o nezamestnanosť mladých ľudí, bola Komisia odhodlaná podniknúť všetky možné opatrenia na zlepšenie situácie.

Komisia spravidla pri podobných opatreniach systematicky vychádza z poznatkov získaných pri čerpaní európskych štrukturálnych a investičných fondov, najmä Európskeho sociálneho fondu, ako aj z účasti na európskom semestri.

VI druhá zarážka písm. a)

Komisia prijíma toto odporúčanie a domnieva sa, že súčasný právny rámec obsahuje potrebné požiadavky.

Právny rámec EŠIF na roky 2014 – 2020 už výrazne prispieva k vytváraniu podmienok na zabezpečenie vyššej hodnoty za peniaze. Toto sa má dosiahnuť okrem iného prostredníctvom výkonnostného rámca a výkonnostnej rezervy, ex ante kondicionality a spoločných ukazovateľov výstupov a výsledkov. Využívanie a programovanie EŠIF sú navyše úzko spojené so stratégiou Únie pre rast a zamestnanosť a s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny.

V článku 30 NSU sa stanovuje, že pozmeňujúce návrhy OP musí sprevádzať odôvodnenie členského štátu týkajúce sa očakávaného vplyvu na dosiahnutie vnútroštátnych cieľov stratégie EÚ 2020, ako aj osobitných cieľov OP.

Okrem toho sa v článku 23 NSU stanovuje, že Komisia môže na vlastný podnet požiadať členský štát, aby navrhol zmeny svojich operačných programov s cieľom zabezpečiť súlad s odporúčaniami Rady v kontexte európskeho semestra, a tým zabezpečiť, aby sa podpora z EŠIF použila na príslušné priority rastu a zamestnanosti na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni.

Komisia konštatuje, že súčasťou jej úlohy dohľadu je aj dohľad nad všetkými otázkami rozpočtu a čerpania.

VI druhá zarážka písm. b)

Komisia prijíma toto odporúčanie a takisto sa domnieva, že súčasný právny rámec obsahuje potrebné požiadavky.

V článku 30 NSU sa výslovne vyžaduje, aby členský štát na základe hodnotenia jeho odôvodnenia Komisiou a na základe žiadosti o ďalšie informácie poskytol Komisii všetky potrebné dodatočné informácie. Okrem toho sa na pozmeňujúce návrhy OP súvisiace s pridelením výkonnostnej rezervy vzťahujú osobitné doplňujúce pravidlá.

VI druhá zarážka písm. c)

Komisia prijíma toto odporúčanie a takisto sa domnieva, že súčasný právny rámec obsahuje potrebné požiadavky.

V NSU sa stanovuje povinnosť informovať o všetkých relevantných aspektoch výkonnosti vo výročných správ o vykonávaní podľa článku 50. Členské štáty sú povinné predkladať správy aj na základe kategórií intervencií uvedených v príslušnom vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 215/2014.

VI druhá zarážka písm. d)

Komisia prijíma toto odporúčanie a zastáva názor, že toto je už bežná prax, a to aj vzhľadom na osobitné právomoci vyplývajúce z jej účasti v monitorovacom výbore.

VI tretia zarážka

Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia v súvislosti so zdieľaným hospodárením kontroluje okrem iného spoľahlivosť systémov zaznamenávania a uchovávania účtovných záznamov a údajov o vykonávaní, ktoré poskytli členské štáty. Zvyčajne sa to robí prostredníctvom auditov systémov, ktoré vykonáva Komisia a vnútroštátne orgány auditu.

V NSU sa na obdobie 2014 – 2020 stanovuje, že riadiaci orgán ESF/YEI zbiera, uchováva a zaznamenáva spoľahlivé údaje o ukazovateľoch v počítačovom systéme [čl. 125 ods. 2 písm. a), d) a e)], čo podlieha auditom Komisie.

Úvod

09

Komisia navrhla vytvoriť akčné tímy v členských štátoch, v ktorých bola nezamestnanosť mladých ľudí významne nad priemerom EÚ – tento návrh schválila Európska rada. V tom čase bol priemer EÚ 22,3 %, takže sa zvolila referenčná miera 30 %, na základe ktorej získalo nárok na tieto opatrenia osem členských štátov – táto miera zodpovedala vyhláseniu Európskej rady. Komisia sa domnieva, že konala v súlade s vyhlásením Európskej rady.

Poznámky

Spoločná odpoveď Komisie na body 25 a 26

Komisia je oprávnená monitorovať financovanie EÚ len v súlade s ustanoveniami uvedenými v nariadeniach a členské štáty majú značnú diskrečnú právomoc, pokiaľ ide o nahlasovanie informácií o výkonnosti. I keď skutočne existoval spoločný (povinný) ukazovateľ výstupov pre mladých ľudí, členské štáty zároveň každoročne podávali správy o dosiahnutých výsledkoch vo výročnej správe o vykonávaní na základe osobitných ukazovateľov vymedzených v OP pre každú prioritnú os, pričom tieto osobitné ukazovatele neumožňovali agregáciu na úrovni EÚ. Komisia vo všetkých prípadoch dodržala tieto ustanovenia.

27

Komisia sa domnieva, že jestvuje dostatočný počet ukazovateľov na to, aby jej umožnili riadne monitorovanie, hoci sú špecifické pre jednotlivé OP.

Problém identifikovaný v štúdii odbornej hodnotiacej siete vyplýva predovšetkým z toho, že na rozdiel od predkladania správ o ukazovateľoch výstupov predkladanie správ o ukazovateľoch výsledkov konkrétnych opatrení nebolo povinné. Rozsiahle a jednotné údaje o ukazovateľoch výsledkov preto nie sú k dispozícii. Zavedením spoločných ukazovateľov výstupov a výsledkov v programovom období 2014 – 2020 sa tento problém odstráni.

28

V správe Útvaru pre vnútorný audit (Internal Audit Service – IAS), na ktorú odkazuje Dvor audítorov, sa dospelo k záveru, že niektoré existujúce nedostatky vyplývajú z právneho rámca, z ktorého Komisia vo svojej podstate vychádza pri svojej práci. V správe IAS sa takisto uznáva výrazné zlepšenie plnenia požiadaviek na výkonnosť zavedených v právnom rámci na roky 2014 – 2020. V rokoch 2007 – 2013 museli riadiace orgány v operačných programoch vymedziť osobitné ukazovatele výsledkov a stanoviť ciele. To bolo predmetom rokovaní pri programovaní operačných programov. Komisia uznáva, že agregácia na úrovni EÚ bola preto výzvou, ale jej monitorovanie na úrovni operačného programu považuje za primerané. Komisia okrem toho vykonala štúdiu, v ktorej sa analyzovali všetky osobitné špecifické ukazovatele výsledkov, a získané poznatky využila na navrhnutie spoločných ukazovateľov výsledkov na roky 2014 – 2020. Vytvorila aj hodnotiacu sieť s cieľom spojiť údaje z monitorovania a hodnotenia od riadiacich orgánov a tak získať informácie o výkonnosti pre jednotlivé oddelenia a na účely podávania správ Komisiou.

29

Komisia konštatuje, že prostredníctvom svojich pravidelných dvojstranných kontaktov s riadiacimi orgánmi, ich hodnotenia výročnej správy o vykonávaní a účasti na zasadnutiach stanovených v nariadení, ale aj prostredníctvom politických oddelení v členských štátoch v rámci cyklu európskeho semestra sú pracovníci oddelení Komisie informovaní o pokroku a „osvedčených postupoch“ pri vykonávaní OP. Vďaka svojej analýze rôznych osobitných ukazovateľov dobre poznajú účinnosť realizácie rôznych OP.

Komisia okrem toho začala niekoľko hodnotení politík v rokoch 2007 – 2013, ktoré budú k dispozícii do polovice roka 2016. Všetky tieto hodnotenia poskytnú užitočné údaje o výsledkoch programov. Záverečné správy budú navyše obsahovať osobitné časti zamerané na získané skúsenosti a osvedčené postupy.

Spoločná odpoveď Komisie na body 30 až 32

Správa Komisie bola prehľadom na základe dotazníkov pre riadiace orgány – t. j. na základe vlastného hodnotenia členských štátov toho, čo fungovalo dobre ako osvedčený postup. Cieľom správy bolo šíriť myšlienky a postupy politík s cieľom „inšpirovať“ tvorcov politiky. Účelom správy nebolo vyhodnotiť kvalitu a účinnosť intervencií ESF.

34

Komisia konštatuje, že jedným z cieľov zasadnutí ATZM bolo spolu s členskými štátmi presnejšie určiť, aké financovanie EÚ bude dostupné a čo viac by sa mohlo ešte urobiť na uspokojenie potrieb nezamestnaných mladých ľudí.

35

V kontexte zdieľaného hospodárenia sú príslušné konkrétne údaje o operáciách k dispozícii na úrovni členských štátov, keďže členské štáty sú zodpovedné za zverejňovanie a vykonávanie rôznych výziev na predkladanie žiadostí. Napriek objektívnym obmedzeniam právneho rámca na roky 2007 – 2013 sa Komisia aktívne snažila pravidelnejšie zbierať relevantné informácie od členských štátov o podpore z ESF pre opatrenia v oblasti zamestnanosti mladých ľudí v súvislosti s inými iniciatívami na podporu zamestnanosti mladých ľudí na úrovni celej EÚ.

36

Komisia konštatuje, že jej odhady vychádzali z údajov, ktoré dobrovoľne poskytli členské štáty. Tieto odhady boli len východiskovými bodmi dvojstranných rozhovorov a systematicky sa aktualizovali na základe reálnej situácie v jednotlivých členských štátoch.

37

Komisia uznáva, že v prípade Slovenska došlo k technickej chybe. Pri rokovaní na zasadnutí ATZM sa však vychádzalo zo správnych údajov.

38

Komisia konštatuje, že v rámci prípravy zasadnutí ATZM by každé hodnotenie malo vychádzať z toho, čo Komisia ohlásila, na čo sa zaviazala a čo reálne mohla vykonať v dohodnutom časovom rámci a v súčasnom právnom rámci.

40

Komisia sa domnieva, že cieľom ATZM nebolo poskytnúť členským štátom ex ante analýzy týkajúce sa osobitných skupín mladých ľudí ani preskúmania budúcich požiadaviek na zručnosti.

Analýza potrieb trhu práce zo strany Komisie sa navyše neobmedzuje len na prehľady o krajinách, ktoré sa ako informačné dokumenty použili ako podklady na dvojstranných zasadnutiach ATZM. Pracovníci geografického oddelenia pripravujú podrobné správy o jednotlivých krajinách a hĺbkovú analýzu situácie v oblasti zamestnanosti a sociálnej politiky v členských štátoch, ktoré sa potom premietajú do formulácie odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Riešenie nezamestnanosti mladých ľudí si vyžaduje komplexný prístup a prehľady o krajinách obsahujú jednotné údaje a informácie o politikách nielen v oblasti zamestnanosti, ale aj o rôznych iných dôležitých aspektoch, ako je napríklad vzdelávanie.

Počnúc identifikáciou členských štátov s najvyššou mierou nezamestnanosti mladých ľudí až po následné analýzy a rokovania sa použilo štandardné vymedzenie mladých ľudí podľa Eurostatu (15 – 24 rokov). Hlavným zmyslom ATZM však bolo zabezpečiť, aby sa prijímali najvhodnejšie opatrenia špecifické pre jednotlivé krajiny, a preto v niektorých prípadoch sa pri vymedzení uplatnila určitá pružnosť, keď to bolo odôvodnené okolnosťami v danej krajine.

41

Úlohou ATZM bolo preskúmať príležitosti na rýchle opatrenia s cieľom reagovať na bezprostredný vplyv krízy. Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami je štrukturálny problém, pričom OP v rámci ESF sa už v roku 2006 programovali tak, aby sa nimi riešili štrukturálne problémy trhov práce. Cestu k štrukturálnej reforme však výrazne zabrzdila hospodárska kríza, ktorá viedla k prudkému nárastu miery nezamestnanosti v celej EÚ. Preto platí, že hoci misiou ATZM bolo hľadať okamžité riešenia z hľadiska financovania i vykonávania politiky, celkovou podstatou paralelného úsilia Komisie bolo nasmerovať členské štáty späť na cestu reforiem.

Okrem toho veľkú časť zberu konkrétnych informácií o politikách vykonáva Komisia v rámci svojej analytickej práce na analýze európskeho semestra a tieto informácie uverejňuje v správach Komisie a správach o jednotlivých krajinách. Komisia okrem toho vychádza z množstva odborných správ a vzorových správ GR pre zamestnanosť o vnútornej politike, najmä z tzv. správ o jednotlivých krajinách, ktoré sa vypracúvajú v kontexte európskeho semestra.

42

Komisia konštatuje, že v ôsmich prehľadoch o krajinách sa navrhovali politické usmernenia založené na analýze potrieb trhu práce, ktorá sa opierala o rôzne zdroje, najmä na analytickej práci Komisie v kontexte európskeho semestra.

43

Pozri odpoveď Komisie na bod 41.

44

V Taliansku bola situácia na trhu práce obzvlášť ťažká pre mladých ľudí. V prehľade o krajine sa identifikovali určité skupiny osobitného záujmu vrátane skupiny s najvyšším a stredným vzdelaním po ukončení štúdia, ale iniciatívy sa riadili globálnym prístupom k riešeniu situácie komplexným spôsobom.

Rozhodnutie o zmene riadenia financovania (tak ako v prípade všetkých ostatných iniciatív ATZM) malo jednoznačne dvojaký cieľ: zvýšiť úroveň ľudského kapitálu (na uľahčenie zamestnávania) a urýchliť výdavky (vzhľadom na to, že „problémy v Taliansku nesúvisia s prioritami výdavkov, ale s oneskorením vykonávania“, ako sa uvádza v prehľade o krajine).

45

Komisia konštatuje, že v každom hodnotení výstupov ATZM sa musia zohľadniť ciele a účel misií ATZM a regulačného rámca ESF.

47

Hlavným zmyslom misií ATZM bolo na základe politických rokovaní na vysokej úrovni identifikovať spôsoby, akými môžu vnútroštátne orgány prerozdeliť finančné prostriedky na projekty, ktoré by mali z krátkodobého hľadiska najvýraznejší účinok. To zahŕňalo najmä dohodu, ako sa postaviť ku konkurenčným prioritám ESF, ale nezahŕňalo to zachádzanie do technických detailov správy fondov. Zasadnutia boli príležitosťou preskúmať rôzne možnosti, ktoré bolo nutné technicky overiť vzhľadom na špecifiká jednotlivých OP.

Pred prípadným preprogramovaním bolo nutné prerokovať s členskými štátmi, do akej miery možno finančné prostriedky z ESF presmerovať na programy pre mladých ľudí.

V prípade krajín s veľkým počtom OP, ako je Taliansko, sa napríklad každý podrobný návrh musel skontrolovať z hľadiska uplatniteľnosti v danej situácii (plnenie, výsledky) jednotlivých OP (napr. ktoré OP sa majú preprogramovať, v akej sume atď.).

49

Komisia sa domnieva, že súhrnné operačné závery generálneho sekretariátu by sa nemali interpretovať izolovane. V konkrétnom prípade Grécka už bola technická pomoc veľmi intenzívna vzhľadom na program finančnej pomoci a generálny sekretariát v operačných záveroch navrhol rozšíriť/posilniť existujúce iniciatívy vo forme politických usmernení a stanoviť základ ďalšieho rozšírenia osobitných opatrení reagujúcich na identifikované potreby. Operačným výstupom ATZM bol „akčný plán cielených intervencií na posilnenie zamestnanosti a podnikateľskej aktivity mladých ľudí“, ktorý Grécko prijalo v decembri 2012.

Členské štáty už navyše od Komisie dostávajú podrobné hodnotenia krajín a politické odporúčania v rámci európskeho semestra.

50

Komisia odkazuje na svoje odpovede na body 29, 44 a 47.

V prípade potreby sa o konkrétnych zmenách vo výzvach na predkladanie ponúk a v podmienkach účasti rokovalo na zasadnutiach monitorovacieho výboru, v ktorom Komisia plní poradnú úlohu. Komisia sa domnieva, že pridaná hodnota navrhovaných iniciatív sa neposudzovala výlučne v súvislosti s ich očakávaným vplyvom na čerpanie.

51

Komisia konštatuje, že zmeny OP vždy úplne nesúviseli s opatreniami v oblasti zamestnanosti mladých ľudí ako takými. Často boli súčasťou širšieho prerozdelenia finančných prostriedkov na opatrenia v oblasti zamestnanosti vo všeobecnosti. Poradná úloha Komisie v súvislosti s ATZM navyše presahovala kontext prerozdeľovania finančných prostriedkov.

53

Komisia sa domnieva, že na vytvorenie úplného obrazu o finančných výstupoch iniciatívy ATZM je potrebné zahrnúť aj informácie o finančných zdrojoch použitých na iniciatívy súvisiace s mladými ľuďmi v dôsledku zníženia vnútroštátneho spolufinancovania OP v rámci ESF a EFRR. V prípade Talianska sa napríklad pomocou týchto prostriedkov pochádzajúcich z preprogramovania OP financovala séria iniciatív (vrátane plánu pre mládež na Sicílii) zahrnutých do národného kohézneho akčného plánu. Podľa Talianska to predstavuje približne 1,5 miliardy EUR, ktoré sú súčasťou prerozdelenia finančných prostriedkov nahláseného pre Taliansko v rámci činnosti ATZM.

54

Komisia uznáva technickú chybu, ktorá má však veľmi obmedzený vplyv na celkovú sumu (menej ako 4 % z celkovej sumy v rámci ESF, menej ako 1,2 % pri zohľadnení celkového rozpočtu ATZM vrátane talianskeho kohézneho akčného plánu).

56

V rámci zdieľaného hospodárenia sú členské štáty zodpovedné za vytvorenie systémov monitorovania a predkladania správ a za zabezpečenie ich spoľahlivosti.

60

Komisia sa domnieva, že zvýšenie finančnej podpory programov pre mladých ľudí (odborná príprava atď.), ktoré už prinášajú praktické výsledky, je lepšie, ako prísť o peniaze z dôvodu automatického zrušenia viazanosti pridelených prostriedkov. Programy, ktoré boli posilnené, sa už hodnotili v čase ich prijatia a ich uplatňovanie bolo v súlade s požiadavkami právnych predpisov.

Pokiaľ ide o primeranosť financovaných opatrení – pričom typické opatrenia v oblasti zamestnanosti mladých ľudí podporované z ESF sú: odborná príprava, pracovné skúsenosti, dotácie na nábor pracovníkov a ďalšie vzdelávanie –, prístup Komisie spočíval v nasmerovaní členských štátov k tomu, aby spomedzi týchto opatrení posilnili dobre fungujúce. Pokiaľ ide o celkovú nezamestnanosť mladých ľudí v roku 2011 (celkovo nízka zamestnanosť a rastúce miery nečinnosti, najmä v prípade osôb, ktoré nie sú zamestnané ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy), jedným z hlavných cieľov Komisie bolo aj zvýšiť pokrytie z hľadiska účastníkov na opatreniach, ktoré by potenciálne mohli zlepšiť zamestnateľnosť mladých ľudí na trhu práce. V neposlednom rade všetky uvedené opatrenia naďalej zohrávajú významnú úlohu i v rámci záruky pre mladých ľudí, ktorá sa takisto finančne podporuje z ESF.

Spoločná odpoveď na bod 64 a rámček 7

Komisia zdôrazňuje, že prioritné skupiny, o ktorých sa hovorilo na dvojstrannom zasadnutí ATZM, boli najkvalifikovanejší mladí ľudia i mladí ľudia so základným vzdelaním. Na tieto dve skupiny sa zameral aj portugalský akčný plán pre mládež „Impulso Jovem“ a príslušné preprogramovanie OP.

Spoločná odpoveď na body 65, 66 a 67 a rámček 8

Komisia konštatuje, že NPR sú strategické dokumenty v rámci výhradnej zodpovednosti členských štátov. Ich cieľom nie je opisovať, ktoré opatrenia by sa podporili z fondov EÚ na základe záverov zo zasadnutia ATZM.

Komisia monitoruje situáciu mladých ľudí na trhu práce v rámci európskeho semestra, ktorý sa zameriava na posilnenie a podporu reforiem politiky v prospech občanov EÚ. V tejto súvislosti Komisia poskytuje hĺbkové analytické hodnotenie v správach o jednotlivých krajinách a navrhuje politické opatrenia vo forme návrhov odporúčaní pre jednotlivé krajiny. V rámci semestra 2015 dostalo päť členských štátov odporúčania s cieľom prijať ambicióznejšie politické opatrenia v tejto oblasti.

68

Komisia konštatuje, že s cieľom udržať administratívnu záťaž pre členské štáty na absolútnom minime a priniesť rýchle výsledky ATZM pôsobili a boli monitorované v súlade s právnymi ustanoveniami o ESF.

70

Komisia konštatuje, že to, aké informácie sa poskytujú v súvislosti s cieľmi ukazovateľov, závisí od celkového kontextu navrhovanej zmeny OP a od toho, či je osobitne spojená so zamestnanosťou mladých ľudí alebo všeobecnejšie s posilnením opatrení na podporu zamestnanosti pre všetky cieľové skupiny v rámci OP ako celku.

Napríklad v prípade Grécka boli ukazovatele monitorovania pre mladých ľudí zahrnuté už do operačných programov.

71

Komisia konštatuje, že zápisnice zo zasadnutí výročných preskúmaní nie sú jediným zdrojom informácií o pravidelnom monitorovaní OP Komisiou.

Spoločná odpoveď Komisie na bod 72 a rámček 9

Komisia niekedy spochybňuje hodnovernosť konkrétnych hodnôt ukazovateľov uvedených vo výročnej správe o vykonávaní. Počítačové systémy členských štátov takisto podliehajú auditom systémov zo strany Komisie a orgánov auditu členských štátov.

Komisia uznáva, že informácie, ktoré poskytol litovský riadiaci orgán, obsahovali jednu technickú chybu.

73

Komisia mala k dispozícii informácie zo správ, ktoré sa vyžadujú podľa nariadenia o ESF. Keďže ATZM boli politickým opatrením, čo sa od začiatku aj deklarovalo, Komisia zbierala údaje aj neoficiálne prostredníctvom dotazníkov a žiadostí o informácie, ako aj prostredníctvom iných politických procesov, najmä európskeho semestra.

Pre ATZM nebolo možné zaviesť žiadny formálny proces monitorovania a predkladania správ, ktorý by siahal nad rámec monitorovania ESF.

75

Správy Európskej rade poskytli všeobecný prehľad o stave činnosti ATZM na základe údajov zozbieraných od členských štátov ad hoc. Pozri aj odpoveď Komisie na bod 68.

76

Pozri odpoveď Komisie na bod 72.

Správy poskytnuté Komisiou sa takisto zakladali na informáciách, ktoré poskytlo Taliansko. Pokiaľ ide o oneskorenia, ktoré boli významné predovšetkým v počiatočnej fáze národného plánu, Komisia vyzvala na rýchle vykonávanie, kedykoľvek je to možné.

77

V rámci zdieľaného hospodárenia sú členské štáty zodpovedné za vytvorenie systémov monitorovania a predkladania správ a za zabezpečenie ich spoľahlivosti. Komisia overuje spoľahlivosť systémov prostredníctvom svojich auditov.

Závery a odporúčania

Spoločná odpoveď Komisie na body 78 a 79

Podľa názoru Komisie iniciatíva ATZM splnila politické očakávania, ktoré stanovila Európska rada vo svojich záveroch z 30. januára 2012. Hlavným cieľom spoločných ATZM bolo zmobilizovať nástroje EÚ a vnútroštátne nástroje vrátane štrukturálnych fondov a diskutovať o politických reformách, ktoré majú byť zahrnuté do plánov v oblasti zamestnanosti mladých ľudí. ATZM sa zamerali na problémy zistené v cieľových členských štátoch. Tímy mali „rozvíriť hladinu“ prostredníctvom zvyšovania povedomia na najvyššej politickej úrovni, vytvárania pocitu naliehavosti a presnejšieho smerovania, pričom však nemali vytvárať ďalšie administratívne a/alebo právne postupy.

Komisia aktívne využila všetky nástroje, ktoré mala k dispozícii vzhľadom na zavedený právny rámec, na dosiahnutie cieľov iniciatívy ATZM a na podávanie správ o nich. Skúsenosti ATZM prispeli aj k navrhovaniu nových politických iniciatív, akým je napríklad balík opatrení v oblasti zamestnanosti mladých ľudí, a v tejto súvislosti aj k vypracovaniu odporúčania Rady o záruke pre mladých ľudí. Okrem toho dôkladné monitorovanie situácie v príslušných 8 členských štátoch (ako aj v iných členských štátoch s vysokou mierou nezamestnanosti mladých ľudí) prostredníctvom bežných procesov európskeho semestra viedlo k vypracovaniu osobitných odporúčaní pre jednotlivé krajiny týkajúcich sa zamestnanosti mladých ľudí. Komisia vo svojich pravidelných správach Európskej rade uviedla na základe informácií od členských štátov množstvo príkladov pozitívneho vývoja v nadväznosti na mobilizáciu ATZM, pokiaľ ide o začaté opatrenia v teréne, vnútroštátnu rozpočtovú podporu a počet podporených mladých ľudí.

79 prvá zarážka

Hoci v prípade finančných prostriedkov použitých v rámci zdieľaného hospodárenia Komisia nemusí mať vždy podrobné informácie o všetkých podporovaných opatreniach, poskytuje poradenstvo a usmernenia i na základe získaných informácií a vykonaného hodnotenia politík v rámci európskeho semestra.

79 druhá zarážka

Jedným z cieľov stretnutia ATZM bolo s členskými štátmi skontrolovať odhady dostupného financovania z ESF a uistiť sa, že sa použili najlepšie a najaktuálnejšie informácie.

80

Komisia sa domnieva, že „prehľady o krajinách“ museli mať všeobecnú povahu, lebo sú zhrnutím analýzy, ktorú Komisia pravidelne vykonáva v súvislosti s vývojom na trhu práce (napr. každoročná správa s názvom Vývoj zamestnanosti a sociálnej situácie v Európe, každoročná správa s názvom Trh práce a vývoj miezd a Štvrťročná správa o zamestnanosti a sociálnej situácii v EÚ).

81

Vzhľadom na naliehavosť situácie v oblasti zamestnanosti mladých ľudí sa Komisia a Európska rada rozhodli začať presne cielenú ad hoc iniciatívu, ktorá viedla najmä k rýchlemu presmerovaniu dostupných prostriedkov z ESF na opatrenia súvisiace s mladými ľuďmi.

Komisia sa takisto domnieva, že ATZM významne prispeli k vytvoreniu podmienok pre nové iniciatívy zamerané na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí vrátane záruky pre mladých ľudí, iniciatívy YEI a zlepšeného programovania v rámci ESF na roky 2014 – 2020 so zvýšeným zameraním na mladých ľudí.

Odporúčanie 1

Komisia prijíma toto odporúčanie.

Komisia vo svojich činnostiach vždy prihliada na politické, právne, finančné a administratívne súvislosti. V konkrétnom prípade iniciatívy ATZM Komisia vedela, že bude čeliť niekoľkým obmedzeniam. To však nebol dôvod na nečinnosť: vzhľadom na neprijateľnú situáciu, pokiaľ ide o nezamestnanosť mladých ľudí, bola Komisia odhodlaná podniknúť všetky možné opatrenia na zlepšenie situácie.

Komisia spravidla pri podobných opatreniach systematicky vychádza z poznatkov získaných pri čerpaní európskych štrukturálnych a investičných fondov, najmä Európskeho sociálneho fondu, ako aj z účasti na európskom semestri.

82

Komisia súhlasí, že je náročné poskytnúť stabilný celkový údaj vzhľadom na to, že Komisia má prístup len k oficiálnym rozhodnutiam o zmene OP, a že sumy, ktoré sú k dispozícii v rámci OP alebo členského štátu na presmerovanie v rámci alebo naprieč OP, sa dynamicky vyvíjajú v závislosti od úrovne a rýchlosti prideľovania projektov a pokroku v celkovej realizácii OP.

84

Komisia sa nazdáva, že finančné prostriedky, ktoré sa preprogramovali na zvýšenie finančnej podpory dobre fungujúcich programov pre mladých ľudí, priniesli jasné zlepšenie podpory EÚ pre mladých ľudí. Opatrenia posilnené týmto spôsobom sa v každom prípade vyberali, vykonávali a monitorovali v súlade s pravidlami, a ich výsledky sa teda považovali za pozitívne, aj keď je priskoro na uskutočnenie plnohodnotného hodnotenia.

Pokiaľ ide o primeranosť financovaných opatrení – pričom typické opatrenia v oblasti zamestnanosti mladých ľudí podporované z ESF sú: odborná príprava, pracovné skúsenosti, dotácie na nábor pracovníkov a ďalšie vzdelávanie –, prístup spočíval v nasmerovaní členských štátov, aby spomedzi týchto opatrení posilnili dobre fungujúce.

Komisia navyše odkazuje na svoje odpovede na body 60, 72 a 76.

Odporúčanie 2 písm. a)

Komisia prijíma toto odporúčanie a domnieva sa, že súčasný právny rámec obsahuje potrebné požiadavky.

Právny rámec EŠIF na roky 2014 – 2020 už výrazne prispieva k vytváraniu podmienok na zabezpečenie vyššej hodnoty za peniaze. Toto sa má dosiahnuť okrem iného prostredníctvom výkonnostného rámca a výkonnostnej rezervy, ex ante kondicionality a spoločných ukazovateľov výstupov a výsledkov. Využívanie a programovanie EŠIF je navyše úzko spojené so stratégiou Únie pre rast a zamestnanosť a s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny.

V článku 30 NSU sa stanovuje, že pozmeňujúce návrhy OP musí sprevádzať odôvodnenie členského štátu týkajúce sa očakávaného vplyvu na dosiahnutie vnútroštátnych cieľov stratégie EÚ 2020, ako aj osobitých cieľov OP.

Okrem toho sa v článku 23 NSU stanovuje, že Komisia môže na vlastný podnet požiadať členský štát, aby navrhol zmeny svojich operačných programov s cieľom zabezpečiť súlad s odporúčaniami Rady v kontexte európskeho semestra, a tým zabezpečiť, aby sa podpora z EŠIF použila na príslušné priority rastu a zamestnanosti na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni.

Komisia konštatuje, že súčasťou jej úlohy dohľadu je aj dohľad nad všetkými otázkami rozpočtu a čerpania.

Odporúčanie 2 písm. b)

Komisia prijíma toto odporúčanie a takisto sa domnieva, že súčasný právny rámec obsahuje potrebné požiadavky.

V článku 30 NSU sa výslovne vyžaduje, aby členský štát na základe hodnotenia jeho odôvodnenia Komisiou a na základe žiadosti o ďalšie informácie poskytol Komisii všetky potrebné dodatočné informácie. Okrem toho sa na pozmeňujúce návrhy OP súvisiace s pridelením výkonnostnej rezervy vzťahujú osobitné doplňujúce pravidlá.

Odporúčanie 2 písm. c)

Komisia prijíma toto odporúčanie a takisto sa domnieva, že súčasný právny rámec obsahuje potrebné požiadavky.

V NSU sa stanovuje povinnosť informovať o všetkých relevantných aspektoch výkonnosti vo výročných správ o vykonávaní podľa článku 50. Členské štáty sú povinné predkladať správy aj na základe kategórií intervencií uvedených v príslušnom vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 215/2014.

Odporúčanie 2 písm. d)

Komisia prijíma toto odporúčanie a zastáva názor, že toto je už bežná prax, a to aj vzhľadom na osobitné právomoci vyplývajúce z jej účasti v monitorovacom výbore.

Spoločná odpoveď Komisie na body 85 a 86

V rámci zdieľaného hospodárenia sú členské štáty zodpovedné za vytvorenie systémov monitorovania a predkladania správ a za zabezpečenie ich spoľahlivosti.

Komisia kontroluje spoľahlivosť údajov, ktoré poskytli členské štáty prostredníctvom svojich auditov.

V NSU sa na obdobie 2014 – 2020 stanovuje, že riadiaci orgán ESF/YEI zbiera, uchováva a zaznamenáva spoľahlivé údaje o ukazovateľoch v počítačovom systéme [čl. 125 ods. 2 písm. a), d) a e)], čo podlieha auditom Komisie.

Odporúčanie 3

Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia v súvislosti so zdieľaným hospodárením kontroluje okrem iného spoľahlivosť systémov zaznamenávania a uchovávania účtovných záznamov a údajov o vykonávaní, ktoré poskytli členské štáty. Zvyčajne sa to robí prostredníctvom auditov systémov, ktoré vykonáva Komisia a vnútroštátne orgány auditu.

V NSU sa na obdobie 2014 – 2020 stanovuje, že riadiaci orgán ESF/YEI zbiera, uchováva a zaznamenáva spoľahlivé údaje o ukazovateľoch v počítačovom systéme [čl. 125 ods. 2 písm. a), d) a e)], čo podlieha auditom Komisie.

QJ-AB-15-021-SK-E    ISSN 1977-5776

Akčné tímy pre zamestnanosť mladých, ktoré tvorili národní odborníci a odborníci z Komisie, boli zriadené v roku 2012 v ôsmich členských štátoch s najvyššou mierou nezamestnanosti mladých ľudí. Cieľom akčných tímov bolo pomôcť týmto členských štátom najlepšie využiť štrukturálne fondy EÚ prostredníctvom nasmerovania nepridelených finančných prostriedkov (vrátane 10 mld. EUR z Európskeho sociálneho fondu) z programového obdobia 2007 – 2013 na projekty, ktoré podporovali pracovné príležitosti pre mladých ľudí a uľahčili prístup k financovaniu malým podnikom.
Dvor audítorov prostredníctvom tohto auditu posúdil mieru presmerovania nepridelených prostriedkov z ESF a pomoc akčných tímov pre zamestnanosť mladých ľudí, pokiaľ ide o pomoc vnútroštátnym orgánom prerozdeliť prostriedky na projekty, ktoré by zabezpečili „najväčší rozdiel v čo najkratšom čase“.