EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUKSEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-naslov: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.

Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).

Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015

Print | ISBN 978-92-872-3540-4 | ISSN 1831-094X | doi:10.2865/149318 | QJ-AB-15-021-SL-C
PDF | ISBN 978-92-872-3556-5 | ISSN 1977-5784 | doi:10.2865/570570 | QJ-AB-15-021-SL-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3564-0 | ISSN 1977-5784 | doi:10.2865/41280 | QJ-AB-15-021-SL-E

© Evropska unija, 2015

Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE

Brezplačne publikacije:

•en izvod:
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm),
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).

(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).

Publikacije, ki so naprodaj:

•na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

SL
2015

št. 17

Posebno poročilo

Podpora Komisije
za skupine za ukrepanje
na področju zaposlovanja mladih:
preusmerjanje sredstev ESS
doseženo,
vendar ni dovolj osredotočenosti
na rezultate

(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)

Revizijska ekipa

V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, prihodnji razvoj ter politični in javni interes.

To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil revizijski senat II, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Henri Grethen in ki je specializiran za porabo na področju strukturnih politik, prometa in energetike. Revizijo je vodila članica Evropskega računskega sodišča Iliana Ivanova, pri njej pa so sodelovali vodja njenega kabineta Tony Murphy ter ataše Mihail Stefanov in tajnik Peter Borsos, vodja enote Emmanuel Rauch, vodja ekipe Valeria Rota in revizorji Luis De La Fuente Layos, Zhivka Kalaydzhieva in Anna Fiteni.

Z leve proti desni: Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos, P. Borsos.

Kazalo

Glosar

Povzetek

Uvod

Prizadevanja EU za odpravljanje brezposelnosti mladih

Vloga EU v politiki zaposlovanja mladih

Skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih

Evropski socialni sklad: stanje pred preusmerjanjem v letih 2012/2013

Rezultati pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih po poročanju Komisije

Obseg revizije in revizijski pristop

Opažanja

Ocena uspešnosti svetovalne vloge Komisije

Informacije o smotrnosti poslovanja in finančne informacije ESS, ki so bile na voljo, so omejevale uspešnost vloge Komisije pri svetovanju skupinam za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih

Komisija je med pripravljalnimi dejavnostmi pripravila splošne dokumente za države članice

Izid pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih

Sestanki skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih so zagotovili predloge za splošno reprogramiranje in prerazporeditev sredstev ESS

Delovanje skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je privedlo do reprogramiranja in/ali prerazporeditve sredstev ESS, vendar je težko zagotoviti splošne podatke o zneskih

TOcena, ki jo je Komisija izvedla v zvezi s spremembami operativnega programa ESS, ki so jih predlagale države članice, je bila osredotočena predvsem na proračunske vidike

Akcijski načrti za mlade so bili pripravljeni različno podrobno, sklici na skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih v nacionalnih reformnih programih pa so bili omejenega obsega

Spremljanje rezultatov pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih in poročanje o njih, ki ju izvaja Komisija

Nadaljnje spremljanje rezultatov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, ki ga izvaja Komisija, je temeljilo na obstoječih ureditvah za spremljanje ESS

Pomanjkljivosti pri poročanju Komisije o rezultatih pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih

Zaključki in priporočila

Odgovori Komisije

Glosar

Deljeno upravljanje: Metoda izvrševanja proračuna EU, pri kateri Komisija naloge izvrševanja prenese na države članice, vendar ohrani končno odgovornost¹.

Evropska strategija zaposlovanja: Evropska strategija zaposlovanja je bila uvedena leta 1992 s Pogodbo o Evropski uniji in je odtlej temelj politike zaposlovanja EU. Njen glavni cilj je ustvarjanje več in boljših delovnih mest po vsej Evropski uniji. Zdaj je sestavni del strategije Evropa 2020 in se izvaja v okviru evropskega semestra.

Evropski semester: Evropski semester je prva faza letnega cikla EU za smernice o gospodarski politiki in njen nadzor. Evropska komisija v vsakem evropskem semestru analizira fiskalno in strukturno reformno politiko v vseh državah članicah, daje priporočila in spremlja njihovo uresničevanje. V drugi fazi letnega cikla, znani kot nacionalni semester, države članice izvajajo dogovorjene politike.

Evropski socialni sklad: Evropski socialni sklad (ESS) je namenjen krepitvi ekonomske in socialne kohezije v Evropski uniji, in sicer z izboljšanjem zaposlovanja in zaposlitvenih možnosti (predvsem z ukrepi usposabljanja), spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti ter ustvarjanjem številnejših in boljših delovnih mest.

Intervencija: Vsak ukrep ali operacija javnih organov ali drugih organizacij, ne glede na vrsto (politika, program, ukrep ali projekt). Intervencijska sredstva so nepovratna sredstva, posojila, subvencionirane obrestne mere, jamstva, udeležba v shemah lastniškega kapitala in tveganega kapitala ali druge oblike financiranja.

Jamstvo za mlade: Jamstvo za mlade, sprejeto s priporočilom Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino, naj bi vsem mladim do 25. leta v štirih mesecih po tem, ko prenehajo s formalnim izobraževanjem ali postanejo brezposelni, zagotovilo kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo. Jamstvo za mlade je pomembna strukturna reforma, zaradi katere morajo institucije bolje sodelovati, da bi zagotovile konkretne rezultate za mlade.

Kazalnik: Merljiv nadomestek za cilj, s katerim se pridobijo koristne informacije za oceno tega, koliko je bil cilj dosežen.

Nacionalni reformni program: Letni dokument, ki ga pripravi in predloži vsaka država članica za predstavitev politik in ukrepov, s katerimi želi ohranjati rast in zaposlovanje ter uresničiti cilje strategije Evropa 2020. Država članica nacionalni reformni program predloži skupaj s svojim programom za stabilnost/konvergenčnim programom, v katerem je določen njen proračunski načrt za naslednja tri ali štiri leta.

Operativni program: Operativni program (OP) določa prednostne naloge države članice in posebne cilje ter način porabe sredstev (EU ter nacionalnega javnega in zasebnega sofinanciranja) v danem obdobju (običajno sedem let) za financiranje projektov. Ti projekti morajo prispevati k doseganju nekega števila ciljev, določenih na ravni prednostne osi operativnega programa. Operativni program pripravi država članica, preden so mogoča plačila iz proračuna EU, pa ga mora odobriti Komisija. Operativne programe je mogoče v obdobju, ki ga obsegajo, spremeniti le, če se s tem strinjata obe strani.

Organ upravljanja: Organ upravljanja je nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ (ali drug javni ali zasebni organ), ki ga določi država članica za upravljanje operativnega programa. Njegove naloge so izbiranje projektov za financiranje, spremljanje izvajanja projektov in poročanje Komisiji o finančnih vidikih in doseženih rezultatih.

Prednostna os: Ena od prednostnih nalog strategije v operativnem programu, ki vključuje skupino povezanih operacij s posebnimi merljivimi cilji.

Programsko obdobje: Večletni okvir, v katerem se načrtujejo in izvajajo odhodki strukturnih skladov in Kohezijskega sklada.

Strategija Evropa 2020: Desetletna strategija Evropske unije za delovna mesta in rast. Začela se je leta 2010, da bi ustvarila pogoje za pametno, trajnostno in vključujočo rast.

1Člen 59 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

Povzetek

I

Brezposelnost mladih ni nov pojav, saj ima večina držav članic že več let strukturne probleme pri vključevanju mladih na trg dela, stopnja brezposelnosti mladih pa je na splošno višja od tiste za druge starostne skupine. Finančna in dolžniška kriza je zaostrila dolgotrajne probleme s stopnjo brezposelnosti mladih v EU (starih od 15 do 24 let). Ta se je z več kot 15 % leta 2008 povečala na dotlej še nikoli doseženo raven, in sicer več kot 23 % leta 2013, v letu 2014 pa se je zmanjšala na malo več kot 22 %.

II

Komisija je decembra 2011 predstavila pobudo Priložnosti za mlade, v kateri je določila ukrepe za obravnavo brezposelnosti mladih. Ta pobuda temelji na njeni vodilni pobudi Mladi in mobilnost ter na izkušnjah, pridobljenih z ukrepi, financiranimi iz Evropskega socialnega sklada (ESS). Komisija je na neformalnem zasedanju Evropskega sveta 30. januarja 2012 v okviru svoje pobude Priložnosti za mlade državam članicam predlagala, naj razvijejo in izvedejo celovite pobude za zaposlovanje, izobraževanje ter razvijanje znanj in spretnosti mladih ter uvedejo akcijske načrte za mlade v okviru svojih nacionalnih reformnih programov.

III

Predlagala je tudi ustanovitev skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, v katerih bi sodelovali nacionalni strokovnjaki in strokovnjaki Komisije. Te skupine za ukrepanje naj bi pomagale osmim državam članicam z najvišjo stopnjo brezposelnosti mladih² kar najbolje izkoristiti financiranje iz strukturnih skladov EU, tako da bi nedodeljena sredstva iz programskega obdobja 2007–2013 usmerile v projekte, ki podpirajo zaposlitvene možnosti za mlade in lajšajo dostop malih podjetij do financiranja.

IV

Sodišče je ocenilo, ali so bili za preusmerjanje (tj. reprogramiranje in prerazporeditev) sredstev ESS koristni predlogi, ki so jih v letu 2012 razvile skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, o tem, kako s sredstvi ESS doseči hitrejše in uspešnejše rezultate za mlade brezposelne. Pobuda skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je zajela skoraj 10 milijard EUR sredstev ESS, ki so še vedno na voljo za reprogramiranje v osmih zadevnih državah članicah.

V

Sodišče je prišlo do zaključka, da so skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, ustanovljene za osem držav članic, dale omejene posebne predloge za doseganje hitrejših in uspešnejših rezultatov za brezposelne mlade. Uspešnost svetovalne vloge Komisije državam članicam glede skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih sta omejevali raven in kakovost razpoložljivih informacij o tem, kako obstoječi ukrepi ESS in nacionalni ukrepi za brezposelne mlade delujejo v praksi. Medtem ko je delo skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih privedlo do reprogramiranja in prerazporeditve sredstev ESS (po podatkih Komisije v skupni vrednosti približno 1,9 milijarde EUR do junija 2013), je bila ocena Komisije o spremembah operativnih programov osredotočena predvsem na proračunske vidike in ne na najboljšo uporabo sredstev ESS. Poleg tega so obstajale pomanjkljivosti pri tem, kako je Komisija do leta 2014 spremljala rezultate pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih in poročala o njih.

VI

Sodišče priporoča, naj Komisija:

–pri takih pobudah v prihodnje ustrezno upošteva možnosti in omejitve političnega in pravnega konteksta, svoje posebno znanje in strokovnost na tem področju (na podlagi izvajanja ukrepov, ki jih financirajo EU in države članice) ter razpoložljivost potrebnih administrativnih in finančnih virov na ravni EU in držav članic,

–za programsko obdobje 2014–2020:

(a)zagotovi, da bo do prihodnjih zahtev držav članic za reprogramiranje prišlo, ker se bo pričakovalo, da bodo doseženi boljši rezultati, in ne predvsem zaradi reševanja težav pri črpanju sredstev EU;

(b)odobri zahteve držav članic za spremembe operativnih programov samo, če je razumno mogoče pričakovati dodatne rezultate, ki naj bi se dosegli s predlaganim proračunskim prenosom;

(c)od držav članic zahteva, da v svojih letnih poročilih o izvajanju dovolj podrobno poročajo o izrednih prenosih znotraj operativnih programov in spremembah znotraj prednostnih nalog ter predstavijo dosežene rezultate;

(d)dejavno sodeluje v nadzornih odborih za operativne programe in spodbuja države članice, da sprejmejo ustrezne ukrepe, če se pri njeni oceni letnih poročil o izvajanju izkaže, da cilji ne bodo doseženi;

–zagotovi, da se sistematično izvajajo minimalni pregledi verodostojnosti in zanesljivosti, kadar v svojih sporočilih uporablja podatke, ki jih zagotovijo države članice.

2Irska, Grčija, Španija, Italija, Latvija, Litva, Portugalska in Slovaška.

Uvod

Prizadevanja EU za odpravljanje brezposelnosti mladih

01

Brezposelnost mladih ni nov pojav, saj ima večina držav članic že več let strukturne probleme pri vključevanju mladih na trg dela, stopnja brezposelnosti mladih pa je na splošno višja od tiste za druge starostne skupine (glej sliko 1). Finančna in dolžniška kriza je zaostrila probleme s stopnjo brezposelnosti mladih v EU (starih od 15 do 24 let), ki se je z več kot 15 % leta 2008 skokovito povečala na 21 % leta 2010 in na več kot 23 % v letih 2012 in 2013, v letu 2014 pa se je zmanjšala na malo več kot 22 %.

02

V okviru evropske strategije zaposlovanja Evropska komisija že več let podpira države članice pri zmanjševanju stopnje brezposelnosti mladih. Poleg tega se je septembra 2010 v okviru strategije Evropa 2020 začela izvajati vodilna pobuda Mladi in mobilnost. V njej je bil predstavljen okvir prednostnih nalog politike za zmanjšanje brezposelnosti mladih, ki je osredotočen predvsem na omogočanje prehoda od izobraževanja k delu in zmanjšanje segmentacije trga dela.

Slika 1

Stopnja brezposelnosti po starosti v EU-28 v obdobju 2008–2014

Vir: Eurostat; Celotna brezposelnost – serija raziskav o delovni sili – stopnja brezposelnosti po spolu, starosti in državljanstvu (v %), posodobitev 28. 9. 2015.

03

Komisija je 20. decembra 2011 začela pobudo Priložnosti za mlade³, s katero je pozivala k takojšnjemu ukrepanju držav članic in Komisije v letih 2012 in 2013. Cilj EU je bil podpirati države članice pri izboljševanju razmer na področju zaposlovanja in izobraževanja mladih s pregledom njihovih politik in smotrnosti v kontekstu procesa nadzora v okviru evropskega semestra ter z uporabo strukturnih skladov EU, zlasti Evropskega socialnega sklada (ESS) za ukrepe, namenjene manjšanju stopnje brezposelnosti mladih.

04

Aprila 2013 je Svet na podlagi predloga Komisije državam članicam priporočil, naj zagotovijo jamstvo za mlade, s katerim naj bi vsem mladim do 25. leta v štirih mesecih po tem, ko prenehajo s formalnim izobraževanjem ali postanejo brezposelni, zagotovile kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo⁴.

Vloga EU v politiki zaposlovanja mladih

05

Za politiko za odpravljanje brezposelnosti mladih so primarno odgovorne države članice, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. V skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije morajo države članice in EU razviti usklajeno strategijo zaposlovanja, zlasti za spodbujanje kvalificiranih, usposobljenih in prilagodljivih delavcev in trgov dela, hitro prilagodljivih gospodarskim spremembam⁵.

06

Vloga EU v politiki zaposlovanja je usklajevanje politik zaposlovanja držav članic ter podpiranje in po potrebi dopolnjevanje njihovih ukrepov. Poleg tega je treba pri oblikovanju in izvajanju politik in dejavnosti EU upoštevati cilj doseganja visoke stopnje zaposlenosti⁶.

07

V okviru evropske strategije zaposlovanja, ki jo od leta 2011 podpira evropski semester gospodarskega upravljanja, je vloga Komisije tudi, da Svetu predlaga priporočila za posamezne države, ki se med drugim nanašajo tudi na politike zaposlovanja držav članic⁷.

Skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih

08

Komisija je na neformalnem zasedanju Evropskega sveta 30. januarja 2012 v okviru svoje pobude Priložnosti za mlade državam članicam predlagala, naj razvijejo in izvedejo celovite pobude za zaposlovanje, izobraževanje ter razvijanje znanj in spretnosti mladih ter uvedejo akcijske načrte za mlade v okviru svojih nacionalnih reformnih programov. Predstavila je tudi idejo o ustanovitvi skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, da bi osmim državam članicam z najvišjo stopnjo brezposelnosti mladih pomagala uporabiti sredstva EU, vključno s sredstvi ESS, ki so bila v programskem obdobju 2007–2013 še na voljo za podpiranje zaposlitvenih možnosti za mlade in lajšanje dostopa malih in srednjih podjetij do skladov⁸ (glej okvir 1).

Okvir 1

Mandat in sestava skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih

Pobuda skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih se je začela s ciljem usmerjanja nedodeljenih sredstev EU in strokovnega znanja za zagotovitev hitrejših in uspešnejših rezultatov. Vsaka skupina je morala v sodelovanju z nacionalnimi partnerji pripraviti usmerjene ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih in pomoč malim in srednjim podjetjem pri dostopu do posojil in nepovratnih sredstev. Strokovnjaki naj bi na novo pregledali uporabo strukturnih skladov in uporabili znanje Komisije o dobrih praksah v različnih državah članicah, da bi nacionalnim organom pomagali prerazporediti sredstva tako, da bi jih prejeli projekti, ki bi prinesli najboljše rezultate v najkrajšem času⁹.

Skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih so sestavljali strokovnjaki iz pristojnih nacionalnih organov ter iz generalnih direktoratov Komisije za regionalno in mestno politiko, za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, izobraževanje in kulturo ter gospodarske in finančne zadeve. Njihovo delo so usklajevali predstavniki kabinetov predsednikov vlad v državah članicah in generalnega sekretariata Komisije pod vodstvom njenega predsednika.

09

Pobuda skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je bila osredotočena na osem držav članic, ki so imele konec leta 2011 stopnjo brezposelnosti mladih okoli 30 % ali več: Irska, Grčija, Španija, Italija, Latvija, Litva, Portugalska in Slovaška. Države članice so bile izbrane na podlagi stopenj brezposelnosti mladih. Čeprav je Evropski svet pozval Komisijo, naj najprej sodeluje s tistimi državami članicami, ki imajo najvišjo raven brezposelnosti mladih, da bi razpoložljiva sredstva EU preusmerili v podporo mladim pri iskanju dela ali vključevanju v usposabljanje¹⁰, pa Komisija pri izbiri osmih držav članic ni upoštevala sredstev ESS, ki so bila na voljo za reprogramiranje (glej Tabelo 1). Skupine za ukrepanje so bile ustanovljene februarja 2012, med 14. in 28. februarjem 2012 pa so imele sestanke v osmih državah članicah (glej sliko 2).

Slika 2

Sestanki skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih leta 2012 v osmih državah članicah: datumi sestankov, stopnja brezposelnosti mladih, število brezposelnih mladih

Vir: Eurostat: Podatki o zaposlenosti mladih. Komisija: Datumi sestankov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih.

Evropski socialni sklad: stanje pred preusmerjanjem v letih 2012/2013

10

V uredbi o ESS je določeno, da ESS prispeva k prednostnim nalogam EU v zvezi s krepitvijo ekonomske in socialne kohezije, in sicer z izboljšanjem zaposlovanja in zaposlitvenih možnosti, s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti ter ustvarjanjem številnejših in boljših delovnih mest¹¹.

11

Za ESS se uporablja deljeno upravljanje, pri katerem ima Komisija končno odgovornost za izvrševanje proračuna EU¹². Sklad se izvaja z nacionalnimi in regionalnimi večletnimi operativnimi programi, ki jih pripravijo države članice, odobri pa jih Komisija. V okviru vsakega operativnega programa se skupna razpoložljiva sredstva razdelijo med različne prednostne osi operativnega programa.

12

Med programskim obdobjem lahko države članice ali Komisija v dogovoru z državami članicami neporabljena sredstva pred zaključkom programov zaradi okoliščin, ki zahtevajo odmik od prvotno zastavljenih ciljev programa, in v skladu z uredbami prerazporedijo z ene prednostne naloge na drugo. To preusmerjanje se lahko izvede kot prenos:

οmed operativnimi programi (na primer med dvema operativnima programoma ESS ali med operativnim programom ESS in Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR)/Kohezijskega sklada),

οmed prednostnimi osmi zadevnega operativnega programa,

οmed dvema poddeloma zadevne prednostne osi.

13

Prva dva primera sta „reprogramiranje”in zahtevata, da Komisija s sklepom spremeni operativni program. V tretjem primeru, v tem poročilu imenovanem „prerazporeditev“, se prenos lahko opravi na podlagi sklepa Komisije ali pa ga država članica izvede v okviru možnosti v zadevni prednostni osi. V zadnjem primeru je treba organ upravljanja prositi, naj oceni zadevno proračunsko prerazporeditev.

14

Komisija s pomočjo okvira spremljanja opravlja nadzorno vlogo, poleg tega pa je odgovorna tudi za preverjanje, ali so operativni programi dosegli pričakovane izložke in rezultate. V praksi Komisija v okviru svoje odgovornosti za spremljanje pregleda letna poročila o izvajanju, ki so jih pripravili organi upravljanja¹³, in organizira letne sestanke o preverjanju z organi upravljanja, na katerih preveri napredek, dosežen pri izvajanju operativnih programov, da bi se ti izboljšali¹⁴. Komisija tudi sodeluje pri delu nadzornih odborov v svetovalni vlogi¹⁵.

15

Proračun ESS za programsko obdobje 2007–2013 je znašal 76 milijard EUR (več kot 10 milijard EUR na leto), dodeljen pa je bil prek 117 operativnih programov v vseh takratnih 27 državah članicah. Toda do konca leta 2011 so imele države članice še 22 milijard EUR sredstev ESS, za katere še niso bile prevzete obveznosti za konkretne dejavnosti. Od tega je bilo skoraj 10 milijard EUR nedodeljenih sredstev ESS na voljo za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih v osmih državah članicah z najvišjo stopnjo brezposelnosti mladih (glej tabelo 1).

Tabela 1

Nedodeljena sredstva ESS za osem držav članic, ki so imele skupino za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, na začetku te pobude

Država članica
Znesek
(v milijonih EUR)
Delež vseh nedodeljenih sredstev ESS
(EU–27)

Italija
3 674
16,5 %

Španija
2 712
12,2 %

Portugalska
1 760
7,9 %

Grčija
1 495
6,7 %

Litva
289
1,3 %

Slovaška
39
0,2 %

Irska
2
0,0 %

Latvija¹
0
0,0 %

Osem držav članic skupaj
9 971
44,8 %

Druge države članice
12 300
55,2 %

Nedodeljena sredstva ESS skupaj
22 271
100,0 %

1Za Latvijo ni bilo na voljo nedodeljenih sredstev ESS.

Vir: Ocena Komisije na koncu leta 2011.

Rezultati pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih po poročanju Komisije

16

Komisija je v svojem poročilu z novimi informacijami Svetu marca 2013 navedla, da lahko usmerjene naložbe iz strukturnih skladov EU močno vplivajo na rast in zaposlovanje. Cilj skupin za ukrepanje je bil kar najbolj okrepiti učinek financiranja iz strukturnih skladov EU z usmerjanjem še nedodeljenih sredstev za obdobje 2007–2013 v projekte, ki neposredno podpirajo mlade ter mala in srednja podjetja. Na začetku izvajanja leta 2012 je bilo ocenjeno, da je po vsej EU za proračunsko obdobje 2007–2013 nedodeljenih še približno 82 milijard EUR iz strukturnih skladov EU.

17

To je vključevalo približno 30 milijard EUR za osem držav članic, v katerih so bile ustanovljene skupine za ukrepanje. Po navedbah v poročilu je delo skupin v vsaki od osmih držav članic do začetka leta 2013 prispevalo k uporabi teh sredstev v skupni vrednosti 16 milijard EUR. Poleg tega naj bi to financiranje pomagalo približno 780 000 mladim in 55 000 malim in srednje velikim podjetjem ter podpiralo druge ukrepe za krepitev rasti.

18

Komisija je marca 2014 objavila svojo najnovejšo publikacijo, osredotočeno na preusmerjanje sredstev ESS¹⁶. Po navedbah v njej so viri ESS, ki so bili reprogramirani in/ali prerazporejeni za posebne ukrepe za mlade, znašali približno 4,2 milijarde EUR¹⁷, od tega so bile obveznosti v višini 1,8 milijarde EUR prevzete za projekte, ki so se takrat v državah članicah še izvajali. Za to podporo je bilo verjetno, da bo koristila 1,2 milijona mladim (glej odstavke 51 do 56).

3COM(2011) 933 final z dne 20. decembra 2011, Pobuda Priložnosti za mlade.

4Priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (UL C 120, 26.4.2013, str. 1).

5Člen 145 PDEU (UL C 326, 26.10.2012, str. 112).

6Člen 147 PDEU (UL C 326, 26.10.2012, str. 112).

7Člen 148 PDEU (UL C 326, 26.10.2012, str. 112).

8Evropski svet, Izjava članov Evropskega sveta, 30. januar 2012, Rast in ustvarjanje delovnih mest: nadaljnji ukrepi, Predstavitev J. M. Barrosa na neformalnem srečanju Evropskega sveta 30. januarja 2012; COM MEMO 12/100, 14. februar 2012.

9Komisija, MEMO/12/100, 14.2.2012.

10Evropski svet, Izjave članov Evropskega Sveta, 30. januar 2012.

11Člen 2 Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1784/1999 (UL L 210, 31.7.2006, str. 12).

12Glej člen 17(1) PEU, člen 317 PDEU in člen 53(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

13Člen 67 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).

14Člen 68 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006.

15Člen 64 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006.

16Evropska komisija, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje: Pobuda za zaposlovanje mladih in Evropski socialni sklad, tematski dokument Evropskega socialnega sklada, marec 2014.

17Viri ESS, o katerih poroča Komisija, zajemajo za Italijo prerazporeditev nacionalnih sredstev v ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih, kar je bilo mogoče zaradi znižanja nacionalne stopnje sofinanciranja za operativne programe ESS in ESRR. Finančni viri v višini več kot 1,5 milijarde EUR, ki so bili nato sproščeni, so bili naloženi v nacionalno financiran akcijski načrt za kohezijo z vrsto pobud, med katerimi jih je bilo nekaj namenjenih mladim brezposelnim.

Obseg revizije in revizijski pristop

19

Z revizijo smo ocenili, ali so bili predlogi za doseganje hitrejših in uspešnejših rezultatov za mlade brezposelne s porabo ESS, ki so jih leta 2012 razvile skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, koristni za preusmerjanje financiranja ESS. Obseg revizije je bil omejen na ukrepe, povezane z ESS, v okviru pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, ukrepi, ki so se financirali iz drugih virov, zlasti ESRR, pa niso bili vključeni. Preučili smo, ali:

οje Komisija z znanjem in informacijami, ki so na voljo za sedanje pobude in ukrepe ESS za zaposlovanje mladih, in/ali svojim poznavanjem dobrih praks v drugih državah članicah uspešno opravila svetovalno vlogo, predvideno v tej pobudi,

οje pobuda skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih privedla do tega, da so države članice oblikovale predloge za bistveno in usmerjeno reprogramiranje razpoložljivih sredstev v okviru operativnih programov ESS za obdobje 2007–2013 (ali prerazporeditev sredstev v okviru prednostne osi operativnega programa) ter ali je Komisija predloge ocenila v skladu s cilji pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih,

οje Komisija vzpostavila ustrezne ureditve za poročanje o nadaljnjem spremljanju pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih.

20

Revizija Sodišča je zajela obdobje 2012–2014, osredotočena pa je bila na prispevek Komisije k pobudi skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih. Vključevala je zlasti:

οpregled informacij, ki jih je imela Komisija leta 2012 v zvezi z ukrepi ESS v korist mladih brezposelnih in smotrnostjo teh ukrepov,

οpregled reprogramiranja v 12 mesecih po sestankih skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih za 60 operativnih programov ESS v osmih državah članicah, v katerih se je izvajala pobuda teh skupin za ukrepanje, ter podrobno preučitev sprememb za vzorec osmih operativnih programov¹⁸ in z njimi povezane ocene Komisije,

οanalizo tega, kako je Komisija do konca leta 2014 spremljala rezultate skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih in poročala o njih.

21

Dokazi so bili pridobljeni s pregledi dokumentacije, razgovori na Komisiji in anketo o sredstvih ESS med zadevnimi oddelki Komisije, ki so sodelovali pri skupinah za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih.

22

Sodišče je marca 2015 objavilo prvo poročilo o problematiki brezposelnosti mladih, in sicer o jamstvu EU za mlade¹⁹.

18Irska: operativni program za vlaganje v človeški kapital, Grčija: operativni program za izobraževanje in vseživljenjsko učenje ter operativni program za razvoj človeških virov, Španija: operativni program za regijo Navarra, Italija: operativni program za regijo Sicilija, Litva: operativni program za razvoj človeških virov, Portugalska: operativni program za človeški potencial, Slovaška: operativni program za zaposlovanje in socialno vključenost (glej tabelo 1).

19Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 3/2015 – Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju (http://eca.europa.eu).

Opažanja

Ocena uspešnosti svetovalne vloge Komisije

23

Pobuda skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je bila uvedena s pričakovanjem, da bo Komisija s svetovalno vlogo pomagala nacionalnim/regionalnim organom v osmih državah članicah prerazporediti sredstva ESS tako, da bi jih prejeli projekti, ki bi prinesli najboljše rezultate v najkrajšem času (glej okvir 1). Strokovnjaki Komisije so zlasti imeli nalogo, da sodelujejo z nacionalnimi organi in nacionalnimi socialnimi partnerji pri ciljno usmerjenih ukrepih za boj proti brezposelnosti mladih.

24

Zato je Sodišče preučilo:

οinformacije o smotrnosti poslovanja in finančne informacije, ki jih je imela Komisija na voljo za ukrepe ESS za brezposelne mlade, in

οpripravljalne ukrepe Komisije pred sestanki skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih.

Informacije o smotrnosti poslovanja in finančne informacije ESS, ki so bile na voljo, so omejevale uspešnost vloge Komisije pri svetovanju skupinam za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih

Informacije o smotrnosti poslovanja

25

Informacije, povezane s smotrnostjo poslovanja, ki so bile Komisiji na voljo v zvezi ukrepi ESS za zaposlovanje, ki so se izvajali v državah članicah, so izhajale iz rednih dejavnosti spremljanja in vrednotenja na nacionalni ravni. Obvezne minimalne obveznosti poročanja držav članic Komisiji, so bile določene v uredbah²⁰. To poročanje je na splošno na ravni prednostne osi v okviru operativnega programa. Komisija je države članice pozvala tudi, naj prostovoljno sporočajo priložnostne informacije.

26

Za spremljanje smotrnosti poslovanja ukrepa ali projekta je bil odgovoren organ za upravljanje v državi članici. Komisija je redno zbirala in pregledovala te podatke o spremljanju in vrednotenju za posamezne države članice. V programskem obdobju 2007–2013 so imele države članice tudi precejšnjo diskrecijsko pravico glede načina poročanja Komisiji o zbirnih informacijah o smotrnosti poslovanja. V uredbi je predpisana le ena obvezna vrsta kazalnika, in sicer podatki o udeležencih²¹. V zvezi z mladimi so morale države članice na primer samo spremljati število udeležencev v ukrepih ESS za osebe, stare med 15 in 24 let, in letno poročati o njem. V uredbah niso bili določeni kazalniki rezultatov

27

V poročilu Strokovne mreže ESS za vrednotenje iz leta 2014 o glavnih dosežkih ESS v obdobju 2007–2013 je bilo navedeno tudi, da na podlagi obstoječih ureditev niso mogli pridobiti smiselnih podatkov o rezultatih intervencij ESS v državah članicah²².

28

Poleg tega obstajajo slabosti v zvezi s kakovostjo in zanesljivostjo informacij o smotrnosti poslovanja ESS, o katerih države članice običajno poročajo Komisiji, kot je Sodišče ugotovilo že v prejšnjih poročilih²³. Služba Komisije za notranjo revizijo je v svojem poročilu iz decembra 2013 o sistemih za merjenje smotrnosti poslovanja v Generalnem direktoratu za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje opozorila na podobna vprašanja.

29

Komisija na podlagi informacij o spremljanju, o katerih so poročale države članice, na splošno ni vedela, katere dejavnosti so se v preteklosti izkazale za uspešne pri doseganju cilja, da se mladim zagotovi delo. Zato ni mogla zlahka prepoznati pridobljenih izkušenj ali dobrih praks (tj. kateri ukrepi ESS, katerih uspešnost je bila dokazana v preteklosti, bi se lahko hitro začeli z reprogramiranjem ali brez in katere obstoječe ukrepe bi bilo treba prilagoditi, ker ne delujejo ali ker niso prednostna naloga).

Dopolnilna ad-hoc anketa

30

Komisija je leta 2010 izvedla anketo, s katero je želela z državami članicami preučiti intervencije ESS, ki so usmerjene v mlade, ter doseči „večjo ozaveščenost o potencialu ESS ter njegovo čim večjo izkoriščenost v podporo mladim“²⁴. Z njo je hotela ugotoviti dobre prakse za učinkovito porabo sredstev ESS za povečanje možnosti za zaposlitev mladih in spodbuditi širšo uporabo teh praks v programih držav članic (glej odstavek 25).

31

Zato je Komisija izvedla anketo med organi upravljanja ESS v vseh državah članicah. Na podlagi prejetih odgovorov je pripravila poročilo, ki ga je opredelila kot prvi korak pri opredeljevanju nekaterih ukrepov in pristopov, ki se razvijajo v okviru ESS in zagotavljajo uspešno podporo mladim pri pridobivanju ustrezne izobrazbe in usposobljenosti ter pri iskanju zaposlitve in dejavne vloge v družbi²⁵.

32

To poročilo je informativno, saj vsebuje številne primere ukrepov, ki se izvajajo v državah članicah. Toda v njem ni analize tega, kateri ukrep ESS naj bi štel za dobro prakso. Zlasti ni omembe uspešnosti in učinkovitosti intervencij v smislu dejanskih merljivih rezultatov, ki so bili doseženi za mlade.

33

Poročilo vsebuje tudi priloge s pregledom finančnih dodelitev in izvajanja različnih operativnih programov ter števila udeležencev. Države članice so te informacije posredovale prostovoljno. Izjava Komisije o tem, da ti podatki niso niti celoviti niti v celoti primerljivi, kaže na slabosti te vrste podatkov, ki jih ima Komisija na voljo o izvajanju ESS (glej odstavke 25 do 29).

Finančne informacije

34

Za namene pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih bi morala imeti Komisija na voljo dovolj podroben pregled zneskov, ki so bili potencialno na razpolago za reprogramiranje in/ali prerazporeditev za podporo zaposlitvenih možnosti za mlade. Zato je Sodišče ocenilo, koliko takih informacij je imela Komisija na voljo za pripravo sestankov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih. Takšne informacije Komisiji niso bile zlahka dostopne, zato je morala z zadevnimi državami članicami določiti dogovorjene ocene.

35

Pri finančnih informacijah je bila ena od težav v tem, da sistem ESS za finančno spremljanje za programsko obdobje 2007–2013 ne omogoča neposredne povezave med financiranjem in specifičnimi ciljnimi skupinami (kot so mladi brezposelni). Kategorije odhodkov, ki jih predvideva pravni okvir, so bile zasnovane po vrstah intervencij, kot je npr. „izvajanje aktivnih in preventivnih ukrepov na trgu dela“, namesto da bi bile razvrščene po ciljnih skupinah, kot so npr. mladi ali starejši delavci²⁶.

36

Informacije o sredstvih ESS, ki so potencialno na voljo za reprogramiranje/prerazporeditev, na nacionalni ravni spremljajo organi upravljanja. Komisija pa se je v tehnični delovni skupini ESS dogovorila z državami članicami, da za vsak operativni program četrtletno prostovoljno poročajo o svojem finančnem izvajanju na terenu. Revizija Sodišča je pokazala, da to četrtletno finančno poročanje ni bilo usklajeno: države članice so namreč poročale na podlagi svoje nacionalne opredelitve izrazov nedodeljen ali neprevzete obveznosti. Te opredelitve izhajajo iz različnih računovodskih praks po državah članicah, zato Komisija ni imela nujno na voljo najtočnejših informacij o finančnem izvajanju.

37

S tem v zvezi je Sodišče v primeru Slovaške ugotovilo bistvene neskladnosti med zbirnimi ocenami nedodeljenih sredstev, ki jih je objavila Komisija, in podatki, uporabljenimi v okviru pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih (glej okvir 2).

Komisija je med pripravljalnimi dejavnostmi pripravila splošne dokumente za države članice

38

Komisija je februarja 2012 navedla, da so njeni strokovnjaki pripravljeni za delo na terenu ob upoštevanju posebnih razmer in potreb vsake države²⁷. Sodišče je ocenilo, ali je Komisija na podlagi svojega nadzora politik zaposlovanja držav članic pred sestanki skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih z nacionalnimi organi:

οanalizirala potrebe in/ali izzive, s katerimi se srečujejo posebne skupine mladih pri vstopu na trg dela,

οpreučila sedanje in prihodnje zahteve delodajalcev glede znanj in spretnosti²⁸,

οopredelila, kako bi lahko intervencije ESS prispevale k izpolnjevanju nekaterih od teh potreb, ter

οanalizirala potencialne spremembe izvajanja programov (kot so prilagoditve meril za upravičenost in izbirnih meril), da bi se izboljšala uspešnost ukrepov ESS.

39

Za uspešno pripravo sestankov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je generalni sekretariat Komisije pripravil predlogo (znano kot dokument za države članice), ki so jo morali dopolniti vsi generalni direktorati, vključeni v delo skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih (glej okvir 1). V okviru tega je moral Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje pripraviti analizo glavnih razlogov za visoko brezposelnost mladih za vsako od osmih držav članic in ugotoviti, katere skupine mladih so posebej prizadete. Hkrati je moral preučiti potrebo po preusmeritvi razpoložljivih sredstev EU v mlade v okviru izvajanja operativnih programov ESS, da bi ugotovil, kateri kratkoročni ukrepi ESS bi lahko bili koristni in kakšne so možnosti za hitro izvajanje. Izpolnjene dokumente za države članice je generalni sekretariat konsolidiral in pred sestankom poslal državam članicam.

Okvir 2

Primer neskladnosti v sporočenih informacijah o razpoložljivih sredstvih

Komisija je novembra 2011 za Slovaško ocenila, da ima 39 milijonov EUR razpoložljivih sredstev ESS, po obisku Komisije februarja 2012 v zadevni državi članici pa je bilo na voljo 422 milijonov EUR sredstev ESS. Medtem ko so višje ocene mogoče zaradi časovnih zamikov v sistemu poročanja, za nižji znesek tega ni mogoče trditi.

40

Analiza dokumentov za države članice, ki jo je opravilo Sodišče, je pokazala, da so zagotovili splošen pregled vzrokov visoke stopnje brezposelnosti na ravni držav članic (npr. negotovost zaposlitve zaradi segmentacije trga dela, osip, dolgoročna brezposelnost mladih, neskladje med znanji in spretnostmi ter potrebami na trgu dela, pomanjkanje prostih delovnih mest zaradi višje stopnje brezposelnosti, gospodarska kriza itd.). Komisija je v svojih dokumentih za države članice nekoliko opredelila skupine mladih, ki jih je brezposelnost še posebej prizadela, glede na starost in deloma glede na raven izobrazbe (tj. z manj znanji in spretnostmi/manj kvalificirani). Eurostat pri svojem standardnem merjenju brezposelnosti mladih zajame prebivalstvo v razponu od 15 do 24 let, vendar je Sodišče ugotovilo, da so bile analize v dokumentih za države članice različno podrobne in slabo poenotene glede na razpon starosti, ki se je uporabljal za „mlado osebo“.²⁹ Poleg tega analiza ni obsegala razsežnosti problema za mlade glede na spol, geografsko lokacijo in/ali vrsto prikrajšanosti (npr. priseljenci, marginalizirane skupine itd.).

41

V dokumente Komisije za države članice ni bila vključena niti analiza trendov na področju potreb po znanjih in spretnostih ter potreb na trgu dela po državah in sektorjih, kljub temu, da je dobro poznavanje potreb delodajalcev bistveno za zmanjšanje neskladja med znanji in spretnostmi ter potrebami na trgu dela. Analiza sektorjev, ki bi prikazala potencial za povečanje povpraševanja po delovni sili, bi bila lahko koristna zlasti v situaciji, ko hkrati obstajajo visoka stopnja brezposelnosti in naraščajoče težave pri zapolnjevanju delovnih mest, kot se dogaja v državah članicah EU od leta 2010 dalje. To bi omogočilo preusmeritev usposabljanja v sektorje z več prostimi delovnimi mesti.³⁰

42

Pri reviziji je bilo ugotovljeno tudi, da so analize, ki jih je zagotovila Komisija in ki so bile uporabljene pri pripravi dokumentov za države, vsebovale nejasne izjave, kot sta: nujno je treba razviti znanja in spretnosti, ki se potrebujejo ali se bodo potrebovali na trgu dela³¹, ali usposabljanje naj bo strogo povezano s sedanjimi in srednjeročnimi potrebami na trgu dela, in to v prednostnih gospodarskih sektorjih³².

43

Kar zadeva kratkoročne ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih, ki bi jih lahko podprl ESS, je Sodišče ugotovilo, da so dokumenti za države članice zelo splošni in niso časovno omejeni. Nanašali bi se lahko na katero koli državo članico, predvsem zato, ker ni podrobne analize potreb na trgu dela (glej okvir 3).

Okvir 3

Primeri splošnih ukrepov, navedenih v dokumentih za države članice

Komisija je predlagala, naj Irska okrepi usmerjene aktivne politike trga dela za mlade s poudarkom na prilagojenem poklicnem usmerjanju dejavnosti, svetovanju in dejavnostih za iskanje zaposlitve. Poleg tega naj hitro posreduje, tako da ponudi dodatno izobraževanje, (pre-)usposabljanje ali aktivacijske ukrepe ali pospeši prehajanje na trgu dela za mlade.

Za Portugalsko je predlagala ukrepe, usmerjene v mlade brezposelne, kot so pripravništva, preusposabljanje in usmerjanje v področja/poklice, ki ustrezajo potrebam trga dela.

44

Medtem ko so bile v dokumentih za države članice opredeljene skupine mladih, ki jih je brezposelnost še posebej prizadela, v njih predlagane intervencije ESS niso bile vedno usmerjene posebej vanje. V Italiji je bilo na primer ugotovljeno, da so mladi z visoko in srednjo izobrazbo v posebej težavni situaciji. Toda glavna pobuda, opredeljena v dokumentu za državo članico, je zajemala reprogramiranje razpoložljivih sredstev iz regionalnih operativnih programov ESS (311 milijonov EUR za leto 2012) v nacionalni operativni program za izobraževanje, ki večinoma obravnava osnovne in srednje šole. To je bila predvsem posledica cilja, da se doseže čim boljše črpanje sredstev. Kot mogoče intervencije so bili predlagani tudi vajeniške pogodbe in mehanizmi davčnega odbitka, vendar ni bilo nobenih dokazov, da bi bili to najboljši instrumenti za visokokvalificirane ljudi v Italiji, če se upošteva stanje na trgu dela v tej državi.

Izid pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih

45

Da bi ocenilo izid pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, je Sodišče preučilo, ali:

οso bili na sestankih skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih oblikovani posebni predlogi za hitrejše in uspešnejše ukrepe ESS za zmanjšanje stopenj brezposelnosti mladih,

οobstajajo ocene zneskov sredstev ESS, ki so bili reprogramirani ali prerazporejeni kot posledica sestankov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih,

οje Komisija ocenila uspešnost sprememb operativnih programov, ki so jih predlagale države članice po sestankih skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih,

οso države članice upoštevale poziv Komisije, naj pripravijo akcijske načrte za mlade v skladu z izidom sestankov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, in ali so bili v nacionalnih reformnih programih navedeni pričakovani rezultati reprogramiranja in prerazporeditve sredstev ESS po sestankih skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih.

Sestanki skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih so zagotovili predloge za splošno reprogramiranje in prerazporeditev sredstev ESS

46

Komisija je po sestankih skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih februarja 2012 povzela predloge za reprogramiranje in prerazporeditev proračuna ESS v sklepnih opombah (t. i. operativni sklepi), ki jih je pripravil generalni sekretariat, in jih uradno posredovala državam članicam.

47

Pri naši analizi poročil Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje o sestankih skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih in operativnih sklepov generalnega sekretariata se je pokazalo, da so v sedmih od osmih držav članic udeleženci na splošno razpravljali o možnostih za prerazporeditev sredstev ESS. Niso pa navedli, kako bi bilo mogoče obstoječe instrumente/programe uspešneje uporabiti za obravnavo brezposelnosti mladih. Primeri izidov teh razprav, kot jih je zabeležila Komisija, so: preučiti bi bilo treba o dodatno prednostno razvrščanje pri reprogramiranju, da se zagotovi večji poudarek na zaposlovanju mladih ter podpori malim in srednjim podjetjem (Italija)³³, ali: organi bodo preučili idejo financiranja dodatnih pripravništev Leonardo/Erasmus v okviru operativnega programa ESS in mogoče pilotne projekte za dualno poklicno usposabljanje (Španija)³⁴.

48

Kot primer dobre prakse v primerjavi z navedenim splošnim pristopom, ki se je uporabljal, lahko šteje sestanek skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih z litovskimi organi (glej okvir 4).

Okvir 4

Specifični predlogi v operativnih sklepih sestanka skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih v Litvi

V operativnih sklepih sestanka skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih v Litvi so bili opredeljeni konkretni ukrepi za izboljšanje položaja mladih brezposelnih s preusmeritvijo osredotočenosti razpoložljivih sredstev ESS v kratkem času. Ti ukrepi so med drugim vključevali:

οpodaljšanje projekta „bodi dejaven na trgu dela“, ki se je končal januarja 2012, tako da je v letih 2012 in 2013 zajel še 6 000–10 000 mladih (dodatna potreba po sredstvih ESS je ocenjena na 6–10 milijonov EUR). Uspešnost tega projekta je bila ocenjena pozitivno, saj je bila več kot polovica udeležencev stalno zaposlenih,

οpospešitev izvajanja sklada za spodbujanje podjetništva z zagotovitvijo dodatnih 400 posojil in z usposabljanjem dodatnih 1 000 mladih (dodatna potreba po sredstvih ESS je ocenjena na 3 milijone EUR). Skoraj polovica udeležencev je bila mlajših od 29 let.

49

V operativnih sklepih generalnega sekretariata je poudarjena potreba po razširitvi ali podaljšanju obstoječih ukrepov, vendar ni dovolj pojasnjeno, kako bi bilo mogoče izboljšati uspešnost obstoječih ukrepov. V operativnih sklepih za Grčijo so na primer omenjeni naslednji ukrepi: krepitev dejanskega izvajanja nove nacionalne strategije vseživljenjskega učenja, krepitev poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter sistemov vajeništva …³⁵, vendar ni navedeno, kako bi bilo mogoče izboljšati te ukrepe v primerjavi s preteklostjo, da bi mladim olajšali premagovanje specifičnih ovir, s katerimi se srečujejo pri vstopu na trg dela.

50

Za nekatere obstoječe ukrepe je bilo predlagano, da se podaljšajo, ker so zagotavljali hitro izvajanje v smislu črpanja sredstev, ne da bi se razpravljalo o njihovi pretekli uspešnosti v smislu rezultatov (npr. število končnih prejemnikov, ki so dobili delovno mesto po intervenciji ESS) ali se jo ocenilo. Analiza Sodišča je pokazala tudi, da Komisija na teh sestankih ni zagotovila tehničnih smernic za države članice o tem, kako izboljšati usmerjanje sredstev pri izvajanju njihovih operativnih programov (npr. z boljšo opredelitvijo obsega dejavnosti, objavo posebnih povabil k oddaji ponudb, vključevanjem posebnih izbirnih meril, ki obravnavajo potrebe prednostnih ciljnih skupin mladih itd.).

Delovanje skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je privedlo do reprogramiranja in/ali prerazporeditve sredstev ESS, vendar je težko zagotoviti podatke o skupnem znesku

51

Sodišče je pri svoji oceni izidov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih v smislu preusmerjanja sredstev ESS v ukrepe, katerih cilj je zmanjšanje brezposelnosti mladih, upoštevalo dva posebna vidika: formalno reprogramiranje ESS (ki se odobri s sklepom Komisije) in proces proračunske prerazporeditve znotraj prednostne osi obstoječega operativnega programa. Za oceno celotnega zneska reprogramiranih/prerazporejenih sredstev ESS po pobudi skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je Sodišče pregledalo finančne informacije, ki jih je Komisija leta 2015 zagotovila za vseh 60 zadevnih operativnih programov ESS. Podrobno je ocenilo obseg reprogramiranja za vzorec osmih operativnih programov ESS.

52

Pri analizi Sodišča se je pokazalo, da je po sestankih skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, ki so potekali februarja 2012, prišlo do reprogramiranja sredstev ESS. Med februarjem 2012 in marcem 2013 je bilo reprogramiranih skupaj 36 operativnih programov ESS od 60 v osmih državah članicah. Za osem operativnih programov, ki jih je Sodišče podrobno preučilo, je znesek reprogramiranih sredstev ESS za zagotavljanje hitrih rezultatov pri odpravljanju brezposelnosti mladih, ki ga je potrdila Komisija, znašal 337 milijonov EUR.

53

Zagotavljanje natančnega skupnega zneska reprogramiranih in/ali prerazporejenih sredstev ESS zaradi skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je težko, saj reprogramiranje/prerazporeditev morda nista bila posledica s tem povezanih sestankov, temveč drugih razlogov. Glede na informacije, ki so jih države članice posredovale Komisiji, je do junija 2013 pobuda skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih privedla do reprogramiranja in/ali prerazporeditve približno 1 915 milijonov EUR sredstev ESS v sedmih državah članicah, v Latviji pa ne (glej tabelo 2). To ustreza 19,2 % od 9 971 milijonov EUR sprva razpoložljivih nedodeljenih sredstev ESS za osem držav članic.

54

Poleg tega je Sodišče ugotovilo, da te informacije niso točne, vsaj ne za Italijo, pri kateri prerazporejen skupni znesek v višini 557 milijonov EUR, o katerem se je poročalo, vključuje 27 milijonov EUR za regionalni operativni program ESS v Italiji (Apulija), ki je bil v resnici reprogramiran in se je o njem poročalo v okviru skupnega reprogramiranega zneska (tj. 131 milijonov EUR).

Tabela 2

Zneski ESS, ki so bili reprogramirani in prerazporejeni zaradi delovanja skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih do junija 2013 in o katerih je poročala Komisija

Država članica
Število operativnih programov ESS
ESS pred skupinami za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih (konec leta 2011)
Sredstva ESS, uporabljena za ukrepe za zaposlovanje mladih zaradi delovanja skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih

ESS skupaj¹
(v milijonih EUR)
Nedodeljena sredstva ESS po navedbah Komisije
(v milijonih EUR)
Reprogramirani zneski sredstev ESS po navedbah Komisije
(v milijonih EUR)
Prerazporejeni zneski sredstev ESS po navedbah Komisije
(v milijonih EUR)
Skupaj³
v milijonih EUR)
Delež vseh sredstev ESS(3/1)

Ireland¹
1
375
2
25
25
6,7 %

Grčija
4
4 364
1 495
466
466
10,7 %

Španija
22
8 057
2 712
491
491
6,1 %

Italija²
24
6 931
3 674
131
557
688
9,9 %

Latvija
1
583
0
0
0
0
0,0 %

Litva
2
1 028
289
27
27
2,6 %

Portugalska
4
6 845
1 760
143
143
2,1 %

Slovaška³
2
1 500
39
75
0
75
5,0 %

SKUPAJ
60
29 683
9 971

1 915
6,5 %

1Irska je za prerazporeditev 25 milijonov EUR zaprosila že decembra 2011, tj. pred začetkom pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih.

2Za Italijo je prerazporejeni znesek, o katerem se je poročalo, vključeval znesek v višini 27 milijonov EUR operativnega programa v Apuliji, ki je bil v resnici reprogramiran in se je o njem poročalo v okviru reprogramiranega zneska (glej odstavek 54).

3Znesek nedodeljenih sredstev v višini 39 milijonov EUR, ki ga je za Slovaško posredovala Komisija, je bil podcenjen. Kasneje se je izkazalo, da je bilo v resnici na voljo 422 milijonov EUR (glej okvir 2).

Vir: Izračun Sodišča na podlagi sistema za upravljanje skladov v EU (SFC2007) in podatkov, ki jih je zagotovila Komisija.

55

Komisija za pet od osmih držav članic ni mogla zagotoviti ločenih podatkov za reprogramirane in prerazporejene zneske ESS. Za operativne programe v vzorcu je informacije lahko zagotovila samo za operativne programe ESS v dveh državah članicah: grški operativni program za izobraževanje in vseživljenjsko učenje (približno 24 milijonov EUR za nove ukrepe za mlade) ter litovski operativni program za razvoj človeških virov (približno 29 milijonov EUR).

56

Komisija je marca 2014 objavila svojo najnovejšo publikacijo, osredotočeno na preusmerjanje sredstev ESS³⁶. Po navedbah v njej so viri ESS, ki so bili reprogramirani in/ali prerazporejeni za posebne ukrepe za mlade, znašali približno 4,2 milijarde EUR³⁷, od tega so bile obveznosti v višini 1,8 milijarde EUR prevzete za projekte, ki so se takrat v državah članicah še izvajali. Za to podporo je bilo verjetno, da bo koristila 1,2 milijona mladim. Sodišče ni moglo potrditi točnosti teh podatkov.

57

Leta 2014 se je stopnja brezposelnosti mladih (starih od 15 do 24 let) v EU znižala na malo več kot 22 % (glej odstavek 1). Razvoj trenda v stopnji brezposelnosti mladih v osmih državah članicah, v katerih se je izvajala pobuda skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, je prikazan spodaj (glej sliko 3), vendar neposredna povezava z delom skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih ni bila določena.

Slika 3

Stopnja brezposelnosti mladih, starih od 15 do 24 let, v državah članicah, v katerih se je izvajala pobuda skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, v obdobju 2008–2014

Vir: Eurostat; Celotna brezposelnost – serija raziskav o delovni sili – stopnja brezposelnosti po spolu, starosti in državljanstvu (%).

Ocena, ki jo je Komisija izvedla v zvezi s spremembami operativnega programa ESS, ki so jih predlagale države članice, je bila osredotočena predvsem na proračunske vidike

58

Pri predlogih za spremembo operativnega programa morajo države članice zagotoviti analizo razlogov za spremembe, vključno z njihovim pričakovanim učinkom³⁸. Za zagotovitev gospodarne, učinkovite in uspešne porabe sredstev EU bi morale države članice tudi pojasniti, kakšni so načrtovani učinki sprememb na uspešnost in učinkovitost doseganja rezultatov v zvezi s cilji operativnega programa in EU.

59

Komisija je v svojem sporočilu o pobudi skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih navedla, da je treba reprogramiranje izvesti v dogovoru z Evropsko komisijo in vsako od osmih držav članic ter da bo to glavno delo skupin za ukrepanje³⁹. V tem kontekstu je delo Komisije, povezano z ESS, obsegalo predvsem preverjanje tega, kako bi bilo mogoče podporo za boj proti brezposelnosti mladih v praksi v teh državah članicah pospešiti in/ali preusmeriti v intervencije, ki delujejo/bi lahko delovale hitreje kot druge in imajo potreben učinek.

60

Pri analizi dostopne dokumentacije za vzorec osmih operativnih programov ESS, ki jo je opravilo Sodišče, pa se je pokazalo, da je bila ocena Komisije osredotočena predvsem na proračunske vidike (npr. preprečevanje morebitnega tveganja samodejne sprostitve dodeljenih sredstev, pospeševanje počasnega finančnega izvajanja operativnega programa itd.) in ne na uspešnost predlaganih sprememb, tj. najboljšo uporabo sredstev ESS za pomoč mladim pri iskanju zaposlitve ali izboljšanju njihove zaposljivosti. Komisija s svojo oceno in pripombami za države članice ni zagotovila, da bi bile predložene spremembe operativnih programov utemeljene z doseganjem boljših rezultatov. Poleg tega ni zagotovila, da je predlagano reprogramiranje ustrezen odziv za obravnavo posebnih potreb različnih skupin mladih (glej okvir 5).

61

V okviru ESS v obdobju 2007–2013 to sicer ni bilo obvezno, vendar Komisija na splošno ni spodbujala držav članic, naj določijo ali prilagodijo kazalnike rezultatov, ki bi omogočili boljšo oceno uspešnosti prerazporejenih sredstev za mlade. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da z izjemo Portugalske (operativni program za človeški potencial, glej okvir 6) in Španije (operativni program Navarra) v revidiranih operativnih programih niso bili določeni ustrezni kazalniki rezultatov.

Okvir 5

Primer predlagane spremembe operativnega programa, ki je Komisija ni ocenila z vidika smotrnosti poslovanja

V primeru Španije (OP za Navarro) je regija reprogramiranje utemeljila z dvema ciljema, in sicer s pospeševanjem nizke stopnje izvajanja operativnega programa (za katerega je decembra 2011 obstajalo tveganje, da ne bo mogel črpati vseh dodeljenih sredstev) ter blaženjem učinka gospodarske krize na mlade, starejše od 45 let, osebe s posebnimi potrebami in dolgoročno brezposelne. Eden od ciljev v okviru tega operativnega programa je bil okrepiti programe za začetno poklicno kvalifikacijo, ki nudi pot mladim, ki niso pridobili spričevala o osnovni izobrazbi.

Čeprav je v oceni Komisije navedeno, da je eden od ciljev spremembe zadostiti obstoječemu povpraševanju po ukrepih za usposabljanje ter pridobivanje novih ali drugačnih znanj in spretnosti, v pojasnilu regije za spremembe operativnega programa v resnici ni informacij o tem, kakšno pridobivanje novih ali drugačnih znanj in spretnosti je potrebno. Ni bilo dokazov, da bi Komisija poskušala ugotoviti, ali so spremembe sistemov usposabljanja, ki so jih predlagali regionalni organi Navarre, korak v smeri zagotavljanja znanj in spretnosti v skladu z zahtevami trga dela.

Cilj izboljšanja črpanja razpoložljivih sredstev je bil tudi eden od glavnih ciljev pri pregledu predlaganih sprememb operativnih programov za Irsko, Italijo (Sicilija) in Portugalsko.

Okvir 6

Primer dobre prakse določitve novega kazalnika rezultatov

Portugalska je po sestanku skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih začela izvajati program za spodbujanje mladih (Impulso Jovem), ki zagotavlja sklop ukrepov, usmerjenih v brezposelne mlade, tako da jim omogoča pridobitev delovnih izkušenj, ki jim pomagajo pri vključevanju na trg dela.

V okviru operativnega programa ESS za človeški potencial je bila kot del pobude Impulso Jovem uvedena nova serija poklicnih pripravništev, imenovanih zaposlitveni potni list. S spremembo tega operativnega programa sta bili povečani ciljni vrednosti dveh kazalnikov rezultatov (število ustvarjenih delovnih mest in število pripravnikov, vključenih po koncu pripravništva), da bi odražali višja dodeljena finančna sredstva. Poleg tega je bil s spremembo uveden tudi nov kazalnik, in sicer število delovnih mest, ustvarjenih z vračanjem prispevkov za socialno varnost, s katerim se meri smotrnost podpore za zaposlovanje mladih z vračilom prispevkov za socialno varnost, ki je pogojeno z ustvarjanjem neto števila delovnih mest.

Akcijski načrti za mlade so bili pripravljeni različno podrobno, sklici na skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih v nacionalnih reformnih programih pa so bili omejenega obsega

62

Glede na informacije, ki jih je zagotovila Komisija, je po sestankih skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih pet od osmih držav članic, in sicer Grčija, Italija (Sicilija)⁴⁰, Litva, Portugalska in Slovaška⁴¹, pripravilo akcijske načrte za mlade/načrte za zaposlovanje mladih, čeprav to ni bilo obvezno. Po navedbah Komisije je njihov glavni cilj določiti posebne ukrepe politike in proračunske ukrepe, s katerimi bi podprli ustvarjanje delovnih mest in usposabljanje mladih, odpravo neskladja med znanji in spretnostmi ter potrebami na trgu dela ter zgodnjega opuščanja šolanja.

63

Štirje od teh akcijskih načrtov (za Grčijo, Litvo, Portugalsko in Slovaško⁴²) so predstavljali ukrepe, ki naj bi se podpirali z ESS, in so vsebovali različne stopnje podrobnosti o tem, kako bi bila sredstva ESS preusmerjena v ciljno usmerjene ukrepe za odpravljanje brezposelnosti mladih. Akcijski načrt za Italijo (Sicilija) za leto 2012 je bil financiran iz nacionalnih virov, ki so bili sproščeni zaradi povečanja stopnje sofinanciranja EU za ta regionalni operativni program ESS, in ni vključeval financiranja ESS.

64

Pri reviziji, ki jo je izvedlo Sodišče, se je pokazalo, da niso bili vsi ukrepi, določeni v akcijskih načrtih za mlade, dobro usmerjeni v opredeljeno prednostno skupino. Na primer, kljub temu, da je bilo po navedbah v dokumentih Komisije na sestanku skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih na Portugalskem navedeno, da je treba visokokvalificirane mlade prednostno obravnavati zaradi odpravljanja bega možganov, predstavljeni ukrepi, ki naj bi jih podprl ESS, niso bili posebej usmerjeni v visokokvalificirane mlade⁴³ (glej okvir 7).

Okvir 7

Primeri slabe usmerjenosti v opredeljene prednostne skupine

V zapisniku sestanka skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je navedeno, da je zaradi odpravljanja bega možganov in zagotavljanja razpoložljivosti znanja in izkušenj visokokvalificiranih za portugalski trg dela in podjetja v strateškem načrtu posebna pozornost namenjena tistim z magistrsko ali doktorsko diplomo. Vendar pa je v portugalskem akcijskem načrtu za mlade, ki ga je zagotovila Komisija, edini ukrep, ki je bil posebej ciljno usmerjen v kategorijo visokošolske izobrazbe, dosegal le 11 % vseh virov ESS, namenjenih za načrt.

65

Države članice so lahko elemente teh akcijskih načrtov za mlade vključile v svoje nacionalne reformne programe. Te programe Komisija oceni v okviru evropskega semestra. Zato je Sodišče pregledalo tudi nacionalne reformne programe za leti 2012 in 2013 za osem držav članic in z njimi povezane ocene Komisije, da bi preverilo, ali so bili v njih navedeni izidi sestankov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih.

66

Sodišče je ugotovilo, da sta izid sestankov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih in njegov vpliv na preusmerjanje sredstev ESS v ukrepe za zaposlovanje mladih v nacionalnih reformnih programih omenjena le na splošno (glej okvir 8).

67

Poleg tega je v oceni nacionalnih reformnih programov, ki jo je pripravila Komisija, omemba skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih večinoma povezana s splošnimi izjavami o zneskih reprogramiranih sredstev za ukrepe, ki podpirajo mlade, in ne s konkretnimi rešitvami za specifične razmere in potrebe mladih brezposelnih ter njihovim pričakovanim učinkom.

Okvir 8

Primeri ukrepov za zaposlovanje mladih, ki jih podpira ESS in na katere se sklicujejo nacionalni reformni programi

V italijanskem nacionalnem reformnem programu za leto 2012 je navedeno, da bo reprogramiranje razširjeno na nove ukrepe za usposabljanje in zaposljivost mladih v okviru skupine za ukrepanje EU in Italije o brezposelnosti in podjetništvu mladih, ki je bila ustanovljena po zasedanju Evropskega sveta 30. januarja 2012. Toda podrobnosti o ukrepih, na katere bi reprogramiranje vplivalo, niso bile navedene.

Irski nacionalni reformni program za leto 2012 je vseboval razdelek o brezposelnosti mladih. V njem je bil omenjen obisk delegacije Komisije meseca februarja zaradi razprave o ključnih izzivih brezposelnosti mladih, vendar pa izid obiska, tj. ukrepi, ki bi se podpirali s sredstvi iz skladov EU, ni bil opisan. V besedilu je bilo navedeno, da vlada Irske ostaja zavezana razvoju inovativnih rešitev na področju politike pri obravnavanju tega ključnega izziva.

Spremljanje rezultatov pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih in poročanje o njih, ki ju izvaja Komisija

68

V zvezi s tem, kako je Komisija nadalje spremljala pobudo skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, je Sodišče preučilo, ali:

οso bile vzpostavljene posebne ureditve za spremljanje zneskov, ki so bili reprogramirani in prerazporejeni zaradi skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih,

οje poročanje Komisije vsebovalo relevantne in zanesljive informacije o dejanskih dosežkih pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih.

Nadaljnje spremljanje rezultatov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, ki ga izvaja Komisija, je temeljilo na obstoječih ureditvah za spremljanje ESS

69

Komisija je skupaj z državami članicami spremljala spremembe operativnih programov, ki so bile posledica delovanja skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, v korist mladih na podlagi obstoječega regulativnega okvira ESS, zlasti z letnimi poročili o izvajanju in letnim preučevanjem operativnih programov.

70

Letna poročila o izvajanju, ki jih je pregledalo Sodišče, so pokazala, da je bilo na voljo malo informacij o reprogramiranju in rezultatih, ki so bili z njim doseženi. Poročila so običajno vsebovala le primere, ne pa doslednih in primerljivih informacij o posebnih ciljnih skupinah mladih. Sodišče je ugotovilo, da je Komisija samo v primeru Španije (operativni program za Navarro) izrecno zahtevala, naj država članica v svoja opažanja v zvezi s poročilom o izvajanju za leto 2012 vključi kazalnike spremljanja, povezane s pobudo Priložnosti za mlade⁴⁴.

71

Sodišče je ocenilo tudi zapisnike letnih sestankov o preverjanju, ki jih je zagotovila Komisija, in ugotovilo, da so bile njene pripombe v štirih od sedmih⁴⁵ preučenih primerov osredotočene na finančno izvajanje in izložke, namesto na dejanske rezultate. Sodišče je v zapisnikih omembo dosežkov v okviru pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih našlo samo za Italijo, Litvo in Slovaško.

72

Na podlagi analize Sodišča je Komisija sprejela podatke, ki so jih države članice predstavile na letnih sestankih o preverjanju, ne da bi izvedla zadostno preverjanje (glej okvir 9).

Okvir 9

Primer težav zaradi podatkov o dosežkih, o katerih so poročale države članice

Komisija je v zapisniku letnega sestanka o preverjanju z litovskimi organi januarja 2014 navedla, da so bili cilji za tri ukrepe že doseženi⁴⁶. Za enega od njih, tj. ukrep za zagotavljanje mikrokreditov, se je pri ponovnem izračunu Sodišča pokazalo, da je bilo v resnici doseženih le 72 % ciljne vrednosti.

Pomanjkljivosti pri poročanju Komisije o rezultatih pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih

73

Da bi lahko Evropski svet sproti obveščala o napredku reprogramiranja zaradi delovanja skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, je Komisija organe upravljanja ESS posebej v ta namen neformalno ad hoc prosila za informacije, da bi pridobila nove podatke o razmerah v državah članicah, zlasti o reprogramiranih/prerazporejenih sredstvih ESS in o tem, za koliko ljudi je po ocenah verjetno, da jim bo to koristilo. Komisija je svojo prošnjo za informacije omejila na kazalnike izložkov (npr. sodelovanje v ukrepih ESS), namesto na rezultate (glej odstavek 26).

74

Na podlagi teh informacij je Komisija poročala o rezultatih pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih v odziv na različne prošnje Evropskega sveta za nove informacije (maja 2012, novembra 2012, marca 2013, junija 2013 in oktobra 2013) in na lastno pobudo (marca 2014).

75

Pri pregledu poročil Komisije z novimi informacijami Evropskemu svetu in drugih sporočil, ki ga je opravilo Sodišče, se je pokazalo, da ta poročila niso zagotovila analize kakovosti izvajanja reprogramiranih in prerazporejenih sredstev (glej okvir 10).

76

Primeri, predstavljeni kot konkretni ukrepi in rezultati za posamezne države v zvezi s tem, kako so skupine za ukrepanje pomagale mladim, včasih niso bili izčrpni (glej okvir 11).

Okvir 10

Primera omejene analize, ki jo je zagotovila Komisija v okviru posredovanja novih informacij Evropskemu svetu

V poročilu z novimi informacijami o rezultatih pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih so bili rezultati akcijskih skupin opisani le v omejenem obsegu. Na primer, v novih informacijah iz maja 2012 za Grčijo je bilo navedeno, da se po delu skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih spomladi 2012 začenjajo novi usmerjeni ukrepi za mlade, ni pa navedeno, kateri novi ukrepi za mlade bodo prejeli podporo ESS in za kolikšne zneske gre.

Za Španijo pa je bilo omenjeno, da je bilo 135 milijonov EUR namenjenih javnemu zavodu za zaposlovanje za pomoč mladim pri iskanju dela. Ta dodatna sredstva so bila zagotovljena za podporo ukrepom, ki se na nacionalni ravni že izvajajo, zlasti za pomoč pri zaposlovanju večjega števila mladih, vendar njihova uspešnost v preteklosti ni bila pojasnjena.

Okvir 11

Primer preoptimističnega poročanja o konkretnih ukrepih

V primeru regionalnega operativnega programa ESS za Italijo (Sicilija) se novi ukrepi za zaposlovanje mladih niso financirali s prenosom sredstev ESS, temveč s sprostitvijo (s povečanjem deleža sofinanciranja EU) nacionalnih virov, ki so bili sprva dodeljeni operativnemu programu. To je bilo storjeno pod pogojem, da bodo nacionalna sredstva v celoti namenjena mladim. Tako je bil pripravljen načrt v vrednosti 452 milijonov EUR, ki naj bi koristil 50 000 mladim. Komisija ga je napovedala in o njem v več poročilih z novimi informacijami med majem 2012 in junijem 2013 poročala Svetu, da poteka.

Toda junija 2013 je nadzorni odbor Komisijo obvestil, da je pri začetni fazi načrta prišlo do bistvenih zamud. Projekt se je nazadnje začel izvajati junija 2014, vendar je dežela Sicilija takoj zatem, avgusta 2014, preklicala resolucijo, s katero je bil odobren in v skladu s katero se je financiral projekt za izvajanje predvidenih ukrepov. Do tega je prišlo zaradi bistvenih pomanjkljivosti v sistemu IT za izbor udeležencev, ki so privedle do tega, da približno 54 % uporabnikov ni imelo dostopa do izbirnega postopka⁴⁷.

77

Ker so vse objavljene informacije izhajale iz ad hoc prošenj Komisije državam članicam, je bilo treba postopek ponoviti vsakič, ko je bilo treba zagotoviti nove informacije za Svet in/ali jih objaviti. Za takšne informacije, ki jih države članice zagotavljajo prostovoljno, Komisija nima zakonskega pooblastila za izvajanje pregledov zanesljivosti in/ali verodostojnosti. Zato obstaja potencialno tveganje, da so v poročila z novimi informacijami, ki se posredujejo Svetu, vključene nezanesljive ali nepravilne informacije. Tudi pregledi podatkov, o katerih se je poročalo v okviru ESS, niso bili vedno uspešni (glej okvir 12).

Okvir 12

Primer netočnih podatkov, sporočenih deležnikom

Po navedbah v poročilu z novimi informacijami o rezultatih pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih iz marca 2014 je Komisija v zvezi s portugalsko pobudo Impulso Jovem navedla, da je bilo na Portugalskem prerazporejenih 143 milijonov EUR sredstev ESS, obveznosti za celoten znesek pa so bile prevzete do konca leta 2013. Zajetih je bilo 56 000 mladih. Toda zdi se, da je to ciljna vrednost, ki jo je treba doseči, in ne dejanski dosedanji dosežki. Podatki o finančnem izvrševanju operativnega programa in podatki, o katerih se je poročalo v letnem poročilu o izvajanju za leto 2013, v zvezi z operativnim programom za človeški potencial, dejansko govorijo o manj kot 10 000 vključenih mladih.

20Člen 10 Uredbe (ES) št. 1081/2006. Členi 66 do 68 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006. Priloga XVIII k Uredbi Komisije (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (UL L 371, 27.12.2006, str. 1).

21Priloga XXIII k Uredbi Komisije (ES) št. 1828/2006.

22Zaključek poročila Strokovne mreže ESS za vrednotenje iz leta 2014 o glavnih dosežkih ESS v obdobju 2007–2013 je, da so o izložkih za vsako državo članico sicer na voljo izčrpni podatki, vendar je stanje v zvezi z rezultati veliko manj ugodno. Niti za tri ključne rezultate – zaposlitev, pridobljene kvalifikacije in samozaposlitev – za več držav članic ni bilo mogoče redno pridobivati podatkov v obliki absolutnih številk. Ker absolutne številke niso na voljo, ni mogoče izračunati zbirnih številk za vse države članice za rezultate, povezane z intervencijami, ki jih podpira ESS (odstavek 5 povzetka).

23Posebna poročila Evropskega računskega sodišča št. 3/2000, št. 12/2001, št. 1/2006, št. 17/2009, št. 25/2012 (http://eca.europa.eu).

24COM(2010) 477 final z dne 15. septembra 2010 – Pobuda Mladi in mobilnost za izkoriščanje potenciala mladih pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropski uniji, str. 16.

25Evropska komisija, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje: Evropski socialni sklad: Kako mladim omogočiti boljši začetek, december 2011.

26Priloga IV k Uredbi Sveta (ES) št. 1083/2006.

27COM MEMO 12/100, 14. februar 2012.

28Npr. z uporabo redne in sistematične ocene, ki jo opravi Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) za srednje- in dolgoročne napovedi glede znanj in spretnosti na ravni EU, razčlenjene po sektorjih, poklicih, ravneh kvalifikacij in državah, ali raziskave Mednarodne organizacije dela in Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound), ki še poteka.

29Na primer, za Irsko so bili v dokumentu za državo med skupinami mladih, ki jih brezposelnost najbolj prizadene, navedeni tisti, ki so stari manj kot 35 let (brez terciarne izobrazbe), v primeru Španije je bilo v dokumentu za državo navedeno, da so ukrepi ESS ciljno usmerjeni na brezposelne, ki imajo 25 let ali več, pri dokumentu za državo za Portugalsko pa je bil naveden razpon starosti od 25 do 29 let.

30Analiza podatkov o zaposlenosti, ki jo je opravil Eurostat, kaže negativno razmerje med stopnjo brezposelnosti in prostimi delovnimi mesti, kar dobro ponazarja funkcijo usklajevanja delovnih mest (Beveridgeva krivulja). Tako je bilo v državah članicah EU-27 do prvega četrtletja leta 2010. Kasnejše povečanje števila prostih delovnih mest ni imelo učinka na stopnje brezposelnosti. Vir: Eurostat: Skills mismatches and labour mobility (28. maj 2013).

31Notranji dokumenti Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje: osnutek delovnega dokumenta za pobudo Priložnosti za mlade (8. februar 2012), posodobitev javnih služb za zaposlovanje in aktivne politike trga dela v Španiji (oktober 2011, str. 9).

32Ocena v mlade usmerjenih dejavnosti v Latviji. Dokument, ki ga je Sodišču v zvezi s to revizijo predložil Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje.

33Poročilo o nalogi skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje za sestanek 22. februarja 2012 v Italiji.

34Operativni sklepi generalnega sekretariata, poslani stalnemu predstavniku Španije pri EU 14. maja 2012.

35Operativni sklepi generalnega sekretariata, poslani stalnemu predstavniku Grčije pri EU 14. maja 2012.

36Evropska komisija, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje: Pobuda za zaposlovanje mladih in Evropski socialni sklad, tematski dokument Evropskega socialnega sklada, marec 2014.

37Viri ESS, o katerih poroča Komisija, zajemajo za Italijo prerazporeditev nacionalnih sredstev v ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih, kar je bilo mogoče zaradi znižanja nacionalne stopnje sofinanciranja za operativne programe ESS in ESRR. Finančni viri v višini več kot 1,5 milijarde EUR, ki so bili nato sproščeni, so bili naloženi v nacionalno financiran akcijski načrt za kohezijo z vrsto pobud, med katerimi jih je bilo nekaj namenjenih mladim in brezposelnim.

38Člen 48 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006.

39COM MEMO 12/100, 14. februar 2012.

40V Italiji (Sicilija) je bil načrt za zaposlovanje mladih predstavljen 19. decembra 2011 (tj. pred pobudo skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih) v okviru italijanskega kohezijskega načrta. Načrt za zaposlovanje mladih zajema 452 milijonov EUR nacionalnih virov, ki so bili dani na voljo zaradi povečanja sofinanciranja ESS iz proračuna EU za operativni program ESS na Siciliji, da bi se preprečila sprostitev.

41Na Slovaškem akcijski načrt za mlade ni bil neposreden rezultat dela skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih. Njegovo načrtovanje se je začelo že prej v okviru nacionalnega reformnega programa in izvajanja spremenjenega zakona o poklicnem izobraževanju in usposabljanju.

42Na Slovaškem je ciljna skupina zajemala brezposelne mlade, stare manj kot 29 let, pa tudi prikrajšane osebe nad 50. letom starosti. Znesek, dodeljen za podporo mladim, in število delovnih mest, ki naj bi bila ustvarjena na ciljno skupino, nista bila natančno določena.

43Ravni sedem in osem v Quadro Nacional de Qualificacões.

44V okviru katere so delovale skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih.

45V letu 2012 ni bilo letnega sestanka o preverjanju za Irsko.

46Poklicno izobraževanje in usposabljanje za mlade, podpora pridobivanju strokovnih znanj in spretnosti ter zagotavljanje mikrokreditov.

47Regione Siciliana, Decreto del Dirigente Generale Numero 4567 z dne 18. avgusta 2014.

Zaključki in priporočila

78

Sodišče je prišlo do zaključka, da sta uspešnost svetovalne podpore Komisije državam članicam glede skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih omejevali raven in kakovost razpoložljivih informacij o tem, kako obstoječi ukrepi ESS ali nacionalni ukrepi za brezposelne mlade delujejo v praksi (glej odstavke 25 do 37). Poleg tega je bila ocena Komisije o spremembah operativnega programa, ki so jih predlagale države članice, osredotočena predvsem na proračunske vidike in ne na najboljšo uporabo teh sredstev ESS (glej odstavke 58 do 61). Nazadnje so obstajale pomanjkljivosti pri tem, kako je Komisija do leta 2014 poročala o rezultatih pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih (glej odstavke 73 do 77).

Komisija je državam članicam zagotavljala svetovalno podporo, vendar sta jo omejevali raven in kakovost razpoložljivih informacij

79

Pobuda skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih ni mogla izpolniti visokih pričakovanj, izraženih na neformalnem zasedanju Evropskega sveta leta 2012, nenazadnje zaradi omejenih informacij, ki jih je imela na voljo Komisija na podlagi ureditev za spremljanje in poročanje, določenih v uredbah za programsko obdobje 2007–2013. To je pomenilo, da Komisija ni imela:

οpregleda nad obstoječimi ukrepi za zaposlovanje mladih, ki se financirajo iz ESS, in podatkov o tem, kateri ukrepi so bili uspešni v smislu njihovih ciljev in dejanskih rezultatov na ravni držav članic. Te informacije bi lahko pomagale pri pripravi praktičnih in kratkoročnih predlogov o tem, kako preusmeriti sredstva ESS za ukrepe, ki so se v preteklosti ali drugod izkazali za uspešne,

οpopolnih in novih informacij o razpoložljivih sredstvih ESS, ki bi jih bilo potencialno mogoče reprogramirati ali prerazporediti.

80

Komisija je v okviru svojega pripravljalnega ukrepa pripravila dokument za države članice za vsako od osmih zadevnih držav članic. Poleg tega je usklajevala sestanke skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih in pripravila operativne sklepe v smislu reprogramiranja in prerazporeditve sredstev ESS. Ta prispevka Komisije sta bila sicer pozitivna, vendar sta bila izvedena z navedenimi omejitvami.

81

Pri analizi, ki jo je opravilo Sodišče, se je pokazalo tudi, da so skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, ustanovljene za osem držav članic, dale omejene posebne predloge za doseganje hitrejših in uspešnejših rezultatov za brezposelne mlade. Za razvoj nacionalnih akcijskih načrtov za mlade, kakršne je predvidela Komisija, in omogočanje državam članicam, da uspešno porabijo sredstva strukturnih skladov v podporo svojim prizadevanjem za zmanjšanje stopnje brezposelnosti mladih, bi bila potrebna širše osnovana, trajnejša in dolgoročnejša pobuda.

Priporočilo 1

Komisija naj pri takih pobudah v prihodnje ustrezno upošteva možnosti in omejitve političnega in pravnega konteksta, svoje posebno znanje in strokovnost na tem področju (na podlagi izvajanja ukrepov, ki jih financirajo EU in države članice) ter razpoložljivost finančnih virov na ravni EU in držav članic.

Medtem ko je pobuda skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih privedla do reprogramiranja in prerazporeditve sredstev ESS, je bila ocena Komisije o spremembah operativnih programov osredotočena predvsem na proračunske vidike

82

Glede na informacije, ki so jih države članice zagotovile Komisiji, je skupni znesek reprogramiranih in prerazporejenih sredstev ESS v sedmih od osmih držav članic, ki so izvajale ukrep, do junija 2013 znašal 1,9 milijarde EUR. Vendar pa je zagotavljanje natančnega skupnega zneska težko, saj do reprogramiranja sredstev ESS morda ni prišlo zaradi pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, temveč zaradi drugih razlogov.

83

Po sestankih skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih in v skladu z njihovimi operativnimi sklepi so vse države članice pripravile akcijske načrte za mlade ali so te vidike upoštevale v svojih nacionalnih reformnih programih, čeprav je bilo oboje zelo splošno. Reprogramiranje sredstev ESS v tem kontekstu se lahko uvede samo na pobudo zadevne države članice s predlogom za spremembo zadevnih operativnih programov. Komisija mora nato oceniti utemeljitev, ki jo zagotovi država članica, in odobriti spremembo, če je ocena pozitivna.

84

Sodišče je pri oceni prošenj držav članic za spremembe operativnih programov v vzorcu ugotovilo, da Komisija ni preučila, ali je za reprogramirana sredstva ESS bolj verjetno, da bodo mladim pomagala najti zaposlitev ali izboljšati njihovo zaposljivost, kot za sprva načrtovane ukrepe. Namesto tega je bila njena ocena osredotočena predvsem na proračunske vidike reprogramiranja. Na podlagi informacij, ki so jih Komisiji zagotovile države članice, je Sodišče prišlo tudi do zaključka, da ni mogoče oceniti, koliko so bila leta 2012 reprogramirana in/ali prerazporejena sredstva ESS usmerjena v posebne potrebe različnih skupin mladih brezposelnih.

Priporočilo 2

Za programsko obdobje 2014–2020 naj Komisija:

(a)zagotovi, da bo do prihodnjih zahtev držav članic za reprogramiranje prišlo, ker se bo pričakovalo, da bodo doseženi boljši rezultati, in ne predvsem zaradi reševanja težav pri črpanju sredstev EU;

(b)odobri zahteve držav članic za spremembe operativnih programov samo, če je razumno mogoče pričakovati dodatne rezultate, ki naj bi se dosegli s predlaganim proračunskim prenosom;

(c)od držav članic zahteva, da v svojih letnih poročilih o izvajanju dovolj podrobno poročajo o izrednih prenosih znotraj operativnih programov in spremembah znotraj prednostnih nalog ter predstavijo dosežene rezultate;

(d)dejavno sodeluje v nadzornih odborih za operativne programe in spodbuja države članice, da sprejmejo ustrezne ukrepe, če se pri njeni oceni letnih poročil o izvajanju izkaže, da cilji ne bodo doseženi.

Pomanjkljivosti pri poročanju Komisije Svetu o učinku pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih

85

Ker se je Komisija zavedala omejitev informacij, ki jih sistematično zagotavljajo države članice v okviru ureditev za spremljanje ESS za pripravo poročil z novimi informacijami za Svet o napredku pobude, je države članice ad hoc prosila za informacije. Za takšne informacije, ki jih države članice zagotavljajo prostovoljno, Komisija nima zakonskega pooblastila za izvajanje pregledov zanesljivosti in/ali verodostojnosti. Tudi pregledi podatkov, o katerih se je poročalo v okviru ESS, niso bili vedno uspešni.

86

Zato so se pri analizi informacij, zagotovljenih Svetu, pokazale nekatere pomanjkljivosti v zvezi s popolnostjo, doslednostjo in zanesljivostjo. Poleg tega Komisija ne izvaja sistematičnega preverjanja informacij, ki jih zagotovijo države članice, zato obstaja potencialno tveganje, da so v predložena poročila z novimi informacijami vključene nezanesljive ali nepravilne trditve.

Priporočilo 3

Komisija naj zagotovi, da se sistematično izvajajo minimalni pregledi verodostojnosti in zanesljivosti, kadar v svojih sporočilih uporablja podatke, ki jih zagotovijo države članice.

To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi Henri GRETHEN, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 11. novembra 2015.

Za Računsko sodišče

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsednik

Odgovori Komisije

Povzetek

I

Skupni odgovor Komisije na odstavke I, II, III in IV:

Problem brezposelnosti mladih je postal v zadnjih desetih letih zelo razširjen v številnih državah članicah. Čeprav gre pri pobudi za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih (YAT) za ad hoc instrument, ji je uspelo uvrstiti to vprašanje, ki se je z gospodarsko krizo še zaostrilo, med prednostne naloge evropske politične agende.

Ta nova osveščenost je spodbudila več konkretnih ukrepov na ravni EU in na ravni držav članic, vključno z jamstvom za mlade in pobudo za zaposlovanje mladih (YEI). Sveženj o zaposlovanju mladih (2012), ki je nadaljnji ukrep širše zastavljenega svežnja za zaposlovanje, vključuje predlog za vzpostavitev jamstva za mlade. To je privedlo do priporočila, ki ga je Svet sprejel aprila 2013.

To je spodbudilo tudi evropske voditelje, da sprejmejo konkretne ukrepe na finančnem področju, in sicer z začetkom izvajanja pobude za zaposlovanje mladih (2013). Njen cilj je podpirati zlasti mlade, ki se ne izobražujejo, niso zaposleni ali se ne usposabljajo, v regijah, kjer stopnja brezposelnosti mladih presega 25 %. Pobuda za zaposlovanje mladih je skupaj z Evropskim socialnim skladom (ESS) državam članicam zagotovila ciljno usmerjeno financiranje, da bi se jamstvo za mlade začelo izvajati v praksi.

IV

Komisija ugotavlja, da je šlo pri zneskih „razpoložljivih sredstev“ ESS, ki so jih ocenile države članice, za okvirne zneske, ki so bili predvsem odvisni od že objavljenih pozivov za zbiranje predlogov in pogodbenih dogovorov v okviru ustreznih operativnih programov.

V

Komisija meni, da je pobuda za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih izpolnila politična pričakovanja, ki jih je določil Evropski svet v svojih sklepih z dne 30. januarja 2012. Glavni cilj pobude za združene skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, ki je natančno opredeljena ad hoc pobuda, je bil spodbuditi nacionalne instrumente in instrumente EU, vključno s strukturnimi skladi, in razpravljati o političnih reformah, ki jih je treba vključiti v načrte za delovna mesta za mlade. Namen skupin je bil z ozaveščanjem prevetriti razmišljanje na najvišji politični ravni, ustvariti občutek nujnosti in utrditi usmerjenost brez dodatnih upravnih in pravnih postopkov.

Komisija tudi meni, da so skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih dosegle pomemben prispevek, saj so utrle pot za nove pobude v soočanju z brezposelnostjo mladih, vključno z jamstvom za mlade, pobudo za zaposlovanje mladih ter izboljšanim načrtovanjem programov ESS za obdobje 2014–2020 z večjim poudarkom na mladih.

Komisija je proaktivno uporabila vse instrumente, ki so bili na voljo glede na veljavni pravni okvir, da bi dosegla cilje pobude za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih in o njih poročala.

Komisija nima vedno podrobnih informacij o vseh podprtih ukrepih v zvezi s sredstvi, ki se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja. Eden od ciljev sestankov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je bil prav ta, da se z državami članicami še enkrat preverijo ocene razpoložljivih sredstev ESS, pri čemer je bilo treba zagotoviti, da se uporabijo najboljše in najnovejše informacije. Vendar Komisija zagotavlja svetovanje in usmerjanje, med drugim tudi na podlagi pridobljenih informacij in ocene politik, ki je bila opravljena v okviru evropskega semestra.

Glede ustreznosti financiranih ukrepov – pri čemer tipični ukrepi za zaposlovanje mladih, ki jih podpira ESS, zadevajo usposabljanje, delovne izkušnje, pridobivanje subvencij ter nadaljnje učenje in izobraževanje – je pristop zadeval usmerjanje držav članic v spodbujanje tistih ukrepov, ki so uspešni.

Komisija je v svojih rednih poročilih Evropskemu svetu na podlagi podatkov držav članic poročala o vrsti pozitivnih sprememb v dejavnostih skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, kot so začeti nacionalni ukrepi na terenu, podpora iz nacionalnega proračuna in število podprtih mladih oseb. Komisija meni, da sredstva, ki so bila prerazporejena za povečanje finančne podpore dobro delujočim programom za mlade, pomenijo jasno izboljšanje v podpori EU za mlade.

V zvezi s spremljanjem Komisija ugotavlja, da so v okviru deljenega upravljanja države članice odgovorne za vzpostavitev sistemov spremljanja in poročanja ter za zagotavljanje njihove zanesljivosti, revizijo teh sistemov pa opravi Komisija. Komisija je imela na voljo informacije iz poročil, ki jih zahteva uredba ESS. Ker je šlo pri skupinah za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih za politično dejavnost, ki je bila kot taka napovedana že na začetku, je Komisija tudi neformalno zbirala podatke na podlagi vprašalnikov in zahtevkov za informacije, pa tudi prek drugih političnih procesov, zlasti evropskega semestra. Komisija nima pravnih pooblastil za preverjanje zanesljivosti ali verodostojnosti takšnih informacij.

VI, prva alinea

Komisija sprejema to priporočilo.

Pri svojih ukrepih Komisija vedno upošteva politične, pravne, finančne in upravne okoliščine. V primeru pobude za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih se je Komisija zavedala, da bo soočena z nekaterimi omejitvami. Vendar ni bilo razloga za neukrepanje. Glede na nesprejemljivo stanje brezposelnosti mladih je bila Komisija odločena, da sprejme vse možne ukrepe za izboljšanje stanja.

Praviloma takšni ukrepi Komisije sistematično temeljijo na strokovnem znanju in izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, in tudi na sodelovanju Komisije pri evropskem semestru.

VI, druga alinea (a)

Komisija sprejme to priporočilo in meni, da sedanji pravni okvir vsebuje potrebne zahteve.

Pravni okvir skladov ESI za obdobje 2014–2020 v veliki meri že določa pogoje za zagotovitev čim večje stroškovne učinkovitosti. To je treba doseči med drugim s pomočjo okvira uspešnosti in rezerve, predhodne pogojenosti ter skupnih kazalnikov izložkov in rezultatov. Uporaba in načrtovanje skladov ESI sta prav tako tesno povezana s strategijo Unije za rast in delovna mesta ter priporočili za posamezne države.

Člen 30 uredbe o skupnih določbah določa, da mora biti spremembam operativnega programa priložena utemeljitev države članice glede pričakovanega učinka na doseganje nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020 in na posebne cilje operativnega programa.

Poleg tega člen 23 uredbe o skupnih določbah omogoča Komisiji, da na lastno pobudo od države članice zahteva, da predlaga spremembe svojih operativnih programov. Tako se zagotovi skladnost s priporočili Sveta v okviru evropskega semestra in podpora skladov ESI za ustrezne prednostne naloge za rast in delovna mesta na nacionalni ali regionalni ravni.

Komisija ugotavlja, da nadzor nad morebitnimi proračunskimi težavami ali težavami pri absorbiranju tudi sodi v njeno nadzorno vlogo.

VI, druga alinea (b)

Komisija sprejema to priporočilo in meni, da sedanji pravni okvir vsebuje potrebne zahteve.

Člen 30 uredbe o skupnih določbah izrecno zahteva, da po presoji utemeljitve, ki jo je država članica predložila Komisiji, ter na zahtevo za dodatne informacije država članica Komisiji predloži vse potrebne dodatne informacije. Poleg tega se posebna dodatna pravila uporabljajo za spremembe operativnega programa, ki se nanašajo na dodelitev rezerve za uspešnost.

VI, druga alinea (c)

Komisija sprejema to priporočilo in tudi meni, da sedanji pravni okvir vsebuje potrebne zahteve.

V okviru člena 50 uredba o skupnih določbah predvideva poročanje v letnih poročilih o izvajanju o vseh ustreznih vidikih uspešnosti. Države članice morajo tudi poročati na podlagi kategorij intervencij, kot jih določa ustrezna izvedbena uredba Komisije 215/2014.

VI, druga alinea (d)

Komisija sprejema to priporočilo in meni, da gre za obstoječo prakso, saj ima Komisija tudi posebne pristojnosti sodelovanja v odboru za spremljanje.

VI, tretja alinea

Komisija sprejema to priporočilo. V okviru deljenega upravljanja Komisija med drugim preverja zanesljivost sistemov za zapisovanje in shranjevanje računovodskih evidenc in podatkov o izvajanju, ki jih predložijo države članice. Običajno se to izvaja v okviru revizije sistema, ki jo opravljajo Komisija in nacionalni revizijski organi.

Za obdobje 2014–2020 uredba o skupnih določbah določa, da organ upravljanja ESS/PZM (Evropski socialni sklad/Pobuda za zaposlovanje mladih) zbira, shranjuje in zapisuje zanesljive podatke o kazalnikih v računalniško podprtem sistemu (člen 125(2) (a), (d), in (e)), revizije sistema pa opravlja Komisija.

Uvod

09

Komisija je predlagala ustanovitev skupin za ukrepanje v državah članicah, v katerih je stopnja brezposelnosti mladih občutno višja od povprečja v EU, predlog pa je potrdil Evropski svet. Takrat je povprečje v EU doseglo 22,3 %, tako da je bila stopnja 30 % izbrana za referenčno, osem držav članic pa je izpolnjevalo pogoje za ta ukrep. Ta stopnja je bila tudi v skladu z izjavo Evropskega sveta. Komisija meni, da je ravnala v skladu z izjavo Evropskega sveta.

Opažanja

Skupni odgovor Komisije na odstavka 25 in 26

Komisija ima pravico spremljati financiranje EU le v skladu z določbami iz uredb, države članice pa imajo precej manevrskega prostora glede posredovanja informacij o uspešnosti. Čeprav je obstajal skupen (obvezen) kazalnik izložkov za mlade, so tudi države članice vsako leto poročale o doseženih rezultatih v letnem poročilu o izvajanju na podlagi posebnih kazalcev, ki so opredeljeni v operativnem programu za vsako prednostno os, pri čemer ti posebni kazalniki niso omogočali združevanja na ravni EU. V vseh primerih je Komisija ravnala v skladu s temi določbami.

27

Komisija meni, da obstaja zadostno število kazalnikov, ki omogočajo ustrezno spremljanje s strani Komisije, čeprav so kazalniki značilni za posamezne operativne programe.

Vprašanje, opredeljeno v študiji strokovne mreže ocenjevalcev, izhaja predvsem iz dejstva, da za razliko od poročanja o kazalnikih učinkov poročanje o kazalnikih rezultatov za posamezne ukrepe ni bilo obvezno. Zato ni na voljo celovitih in doslednih podatkov o kazalnikih rezultatov. Uvedba skupnih kazalnikov učinkov in rezultatov za programsko obdobje 2014–2020 bo odpravila to pomanjkljivost.

28

Poročilo službe za notranjo revizijo, na katero se sklicuje Sodišče, ugotavlja, da nekatere obstoječe pomanjkljivosti izhajajo iz pravnega okvira, na katerem po definiciji temelji delo Komisije. Poročilo službe za notranjo revizijo prav tako priznava, da je prišlo do bistvene izboljšave pri zahtevah glede uspešnosti, ki so bile uvedene s pravnim okvirom za obdobje 2014–2020. V obdobju 2007–2013 so morali organi upravljanja opredeliti posebne kazalnike rezultatov in zastaviti cilje v operativnih programih. To je bil predmet pogajanj pri načrtovanju operativnih programov. Komisija priznava, da je bilo združevanje na ravni EU težavno, vendar meni, da ga je primerno spremljati na ravni operativnega programa. Poleg tega je Komisija izvedla študijo, da bi analizirala vse posebne kazalnike rezultatov, in uporabila pridobljeno znanje za predlog skupnih kazalnikov rezultatov za obdobje 2014–2020. Ustanovila pa je tudi mrežo za ocenjevanje, da bi poskusila združiti dokaze o spremljanju in vrednotenju od organov upravljanja in tako zagotovila informacije o uspešnosti za službe in poročanje Komisije.

29

Komisija ugotavlja, da so referenti Komisije obveščeni o napredovanju in „dobri praksi“ izvajanja operativnih programov prek rednih dvostranskih stikov z organi upravljanja, prek njihove ocene letnega poročila o izvajanju in sodelovanju na sestankih, kot predvideva uredba, pa tudi prek tematskih sektorjev v državah članicah v okviru cikla evropskega semestra. Ker analizirajo različne posebne kazalnike, se referenti dobro zavedajo učinkovitosti izvajanja različnih operativnih programov.

Poleg tega je Komisija začela izvajati več ocen politik za obdobje 2007–2013, ki bodo na voljo do sredine leta 2016. Vsa ta vrednotenja bodo zagotovila uporabne dokaze o dosežkih programov. Poleg tega bodo v končno poročilo vključeni posebni zvezki na temo pridobljenih izkušenj in dobre prakse.

Skupni odgovor Komisije na odstavke 30 do 32

Poročilo Komisije je zajemalo pregled na podlagi vprašalnikov, ki so jih izpolnili organi upravljanja, tj. na podlagi ocene držav članic o učinkovitosti ukrepov v smislu dobre prakse. Namen poročila je bil širjenje političnih zamisli in praks, ki naj bi „navdihnile“ oblikovalce politik. Poročilo ni bilo mišljeno kot ocena kakovosti in učinkovitosti intervencij ESS.

34

Komisija ugotavlja, da je bil eden od namenov sestankov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih prav ta, da se skupaj z državami članicami natančneje opredeli, koliko sredstev EU bi bilo na voljo in kaj bi se lahko še storilo za zadovoljitev potreb mladih, ki so brezposelni.

35

V okviru deljenega upravljanja so na voljo ustrezne podrobnosti o operacijah na ravni držav članic, saj so slednje odgovorne za pripravo in izvajanje različnih povabil k oddaji prijave. Čeprav ima pravni okvir za obdobje 2007–2013 objektivne omejitve, si je Komisija proaktivno prizadevala, da bi bolj redno zbirala ustrezne podatke od držav članic o podpori ESS za ukrepe za zaposlovanje mladih, ki so povezani z drugimi vseevropskimi pobudami za zaposlovanje mladih.

36

Komisija ugotavlja, da njene ocene temeljijo na podatkih, ki so jih države članice predložile prostovoljno. Te ocene so bile samo izhodišče za dvostranske razprave in so se sistematično posodabljale glede na dejanske razmere v posamezni državi članici.

37

Komisija priznava, da je pri Slovaški prišlo do tehnične napake. Vendar je razprava v okviru sestanka skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih potekala na podlagi pravilnih številčnih podatkov.

38

Komisija ugotavlja, da bi morale v okviru priprav na sestanke skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih vse ocene temeljiti na tem, kaj je najavila Komisija, čemu se je zavezala in kaj je dejansko lahko predložila v okviru dogovorjenega časovnega okvira in sedanjega pravnega okvira.

40

Komisija meni, da cilj skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih ni bil, da se državam članicam zagotovijo predhodne analize, ki se nanašajo na specifične skupine mladih, ali analize potreb po spretnostih v prihodnosti.

Poleg tega analiza Komisije o potrebah trga dela ni omejena le na dokumentacijo o državah, ki je bila v obliki delovnih navodil uporabljena za informativno gradivo na dvostranskih sestankih skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih. Geografski referenti pripravijo podrobna poročila o državah in temeljito analizirajo stanje na področju zaposlovanja in socialnih politik v državah članicah, te informacije pa se nato upoštevajo pri pripravi priporočil za posamezne države. Boj proti brezposelnosti mladih zahteva celovit pristop, dokumentacija o državah pa vsebuje dosledne podatke in politike ne le na področju zaposlovanja, temveč tudi glede drugih pomembnih vidikov, kot je izobraževanje.

Standardna opredelitev mladih po Eurostatu (15-24) je bila uporabljena od opredelitve držav članic z najvišjo stopnjo brezposelnosti mladih pa do naknadne analize in razprav. Vendar je bila celotna utemeljitev skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih ta, da se zagotovijo najprimernejši ukrepi za posamezno državo, tako da je bila pri opredelitvi pojma v nekaterih primerih uporabljena določena stopnja prožnosti, če so to upravičevale nacionalne okoliščine.

41

Vloga skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je bila preučiti priložnosti za hitro ukrepanje kot odgovor na neposredne učinke krize. Pri neustreznih spretnostih gre za strukturni problem, tako da so bili operativni programi ESS načrtovani že leta 2006, da bi se reševala strukturna vprašanja trgov dela. Vendar se je ta usmeritev v strukturne reforme srečevala z resnimi ovirami zaradi gospodarske krize, ki je povzročila močno povečanje brezposelnosti po vsej EU. Čeprav je bila naloga skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih poiskati takojšnje rešitve glede financiranja in izvajanja politik, si je Komisija vzporedno na splošno prizadevala, da bi države članice ponovno usmerila v reforme.

Poleg tega Komisija opravi glavni del zbiranja specifičnih podatkov o politikah v okviru svojega analitičnega dela v zvezi z evropskim semestrom, ki ga objavi v svojih poročilih za posamezne države. Komisija se poleg tega opira na nekatera strokovna poročila in notranja poročila GD EMPL o politikah, zlasti za tako imenovana poročila o posameznih državah, ki so pripravljena v okviru evropskega semestra.

42

Komisija ugotavlja, da so bile v dokumentaciji o osmih državah predlagane politične smernice na podlagi analize potreb trga dela, temeljile pa so na različnih virih, zlasti na podlagi analitičnega dela Komisije v okviru evropskega semestra.

43

Glej odgovor Komisije na odstavek 41.

44

V Italiji je bilo stanje na trgu dela zlasti težavno za mlade. Dokumentacija o državi je opredelila nekatere skupine, ki vzbujajo posebno zaskrbljenost, vključno s skupino visoko in srednje izobraženih po diplomiranju, vendar so pobude sledile globalnemu pristopu k reševanju razmer na celovit način.

Odločitev o prenosu upravljanja skladov (kot za vse druge pobude za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih) je imela dva jasna cilja: okrepitev človeškega kapitala (za olajšanje zaposlovanja) in pospeševanje odhodkov (ob upoštevanju navedbe v dokumentaciji o državah, da se „problemi v Italiji ne nanašajo na prednostne naloge pri porabi, temveč na zamude pri izvajanju“).

45

Komisija ugotavlja, da mora vsaka ocena izida skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih upoštevati cilje in namen delovanja skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih ter regulativni okvir ESS.

47

Glavna naloga skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je bila, da se prek političnih razprav na visoki ravni ugotovi, kako bi nacionalni organi lahko prerazporedili sredstva za projekte, ki bi bili kar najbolj učinkoviti v kratkem obdobju. To je zlasti pomenilo dogovor o tem, kako obravnavati konkurenčne prednostne naloge ESS, vendar tehnične podrobnosti glede upravljanja sklada niso bile obravnavane. Sestanki so pomenili priložnost, da se pretehtajo različne možnosti, ki jih je bilo treba tehnično preveriti glede na posebnosti posameznega operativnega programa.

Preden je bilo mogoče kakršno koli reprogramiranje, je bilo treba z državami članicami razpravljati glede obsega sredstev ESS, ki bi se lahko preusmeril v programe za mlade.

V državah z velikim številom operativnih programov, na primer v Italiji, je bilo treba za vsak podroben predlog preveriti, ali ga je možno uporabiti glede na stanje (izvajanje, rezultati) posameznega operativnega programa (npr. kateri operativni program naj se reprogramirajo, za koliko itd.).

49

Komisija meni, da se povzetek operativnih sklepov generalnega sekretarja ne bi smel obravnavati ločeno. V primeru Grčije je bila tehnična pomoč že zelo intenzivna zaradi programa finančne pomoči, operativni sklepi generalnega sekretariata pa so predlagali razširitev ali okrepitev obstoječih pobud v obliki političnih smernic ter utemeljitev nadaljnje nadgradnje posebnih ukrepov kot odziv na ugotovljene potrebe. Operativni izid skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je bil „Akcijski načrt za ciljno usmerjene intervencije za krepitev zaposlenosti in podjetništva mladih“, ki ga je Grčija sprejela decembra 2012.

Poleg tega države članice že prejemajo podrobne ocene posameznih držav in politična priporočila Komisije v okviru evropskega semestra.

50

Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavke 29, 44 in 47.

Kjer je bilo to ustrezno, so bile v okviru sestankov odbora za spremljanje, na katerih ima Komisija svetovalno vlogo, obravnavane posebne spremembe povabil k oddaji ponudb in izbirnih meril. Komisija meni, da dodana vrednost predlaganih pobud ni bila ocenjena izključno glede na njihov pričakovani učinek na absorpcijo.

51

Komisija ugotavlja, da spremembe operativnih programov niso bile vedno v celoti povezane samo z ukrepi za zaposlovanje mladih. Pogosto so bile vključene v širše prerazporeditve sredstev za ukrepe za zaposlovanje na splošno. Poleg tega je svetovalna vloga Komisije v okviru skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih presegla vidike finančnih prerazporeditev.

53

Da se zagotovi popolna slika finančnih izidov pobude za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, Komisija meni, da je prav tako treba vključiti informacije o finančnih virih za pobude v zvezi z mladimi, ki so posledica nižjega nacionalnega sofinanciranja operativnih programov ESRR in ESS. V primeru Italije se je iz teh sredstev, ki izhajajo iz reprogramiranja operativnih programov, financirala vrsta pobud (vključno z načrtom za mlade na Siciliji) v okviru nacionalnega akcijskega načrta za kohezijo. Po mnenju Italije te pobude zajemajo približno 1,5 milijarde EUR dodatnih sredstev, ki so bila del prerazporejenih sredstev, sporočenih za Italijo v celotnem obdobju delovanja skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih.

54

Komisija prizna tehnično napako, vendar je imela zelo omejen učinek na skupni znesek (manj kot 4 % skupnega zneska ESS in manj kot 1,2 %, če se upošteva celoten proračun za skupino za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, vključno z italijanskim kohezijskim akcijskim načrtom).

56

V okviru deljenega upravljanja so države članice odgovorne za vzpostavitev sistemov spremljanja in poročanja ter za zagotavljanje njihove zanesljivosti.

60

Komisija meni, da je bolje povečati finančno podporo za programe za mlade (usposabljanje itd.), ki že dajejo rezultate na terenu, kot izgubiti sredstva zaradi samodejne razveljavitve dodelitev. Programi, ki so bili okrepljeni, so bili že ocenjeni ob njihovem sprejetju, njihovo izvajanje pa je bilo v skladu z zahtevami predpisov.

Glede ustreznosti financiranih ukrepov – pri čemer tipični ukrepi za zaposlovanje mladih, ki jih podpira ESS, zadevajo usposabljanje, delovne izkušnje, pridobivanje subvencij ter nadaljnje učenje in izobraževanje – je pristop Komisije zadeval usmerjanje držav članic v spodbujanje tistih ukrepov, ki so uspešni. V splošnem okviru brezposelnosti mladih v letu 2011 (na splošno nizka stopnja zaposlenosti in povečanje stopnje neaktivnosti, zlasti za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET)) je bil eden od ključnih ciljev Komisije povečati pokritost v smislu udeležencev pri ukrepih, ki bi lahko izboljšali zaposljivost mladih na trgu dela. Sicer pa je pomembno tudi to, da imajo vsi zgoraj omenjeni ukrepi še naprej ključno vlogo tudi v okviru jamstva za mlade, ki ga ESS tudi finančno podpira.

Skupni odgovor na odstavek 64 in okvir 7

Komisija poudarja, da sta dve prednostni skupini, o katerih je potekala razprava na dvostranskem sestanku skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, zajemali visoko kvalificirane mlade in mlade z osnovno izobrazbo. V ti dve skupini je bil usmerjen tudi portugalski akcijski načrt za mlade, imenovan „Impulso jovem“, in zadevno reprogramiranje operativnega programa.

Skupni odgovor na odstavke 65, 66, 67 in okvir 8

Komisija ugotavlja, da so nacionalni programi reform strateški dokumenti, ki so v izključni pristojnosti držav članic. Njihov cilj ni opisati, kateri ukrepi bi se lahko podprli s sredstvi EU na podlagi sestanka skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih.

Komisija spremlja položaj mladih na trgu dela v okviru evropskega semestra, katerega namen je krepiti in spodbujati reforme politik v korist državljanov EU. V tem okviru Komisija zagotavlja poglobljeno analitično oceno v poročilih o državah in predlaga politične ukrepe v obliki osnutkov priporočil za posamezne države. V okviru evropskega semestra za leto 2015 je pet držav članic prejelo priporočila, naj sprejmejo ambicioznejše politične ukrepe na tem področju.

68

Da bi se čim bolj zmanjšale upravne obremenitve za države članice in bi se hitro dosegli rezultati, Komisija ugotavlja, da so se skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih izvajale in spremljale v skladu s pravnimi določbami ESS.

70

Komisija ugotavlja, da so predložene informacije o ciljih kazalnikov odvisne od celotnega okvira predlaganih sprememb operativnega programa in od tega, ali so te informacije specifično povezane z zaposlovanjem mladih ali pa, širše, s spodbujanjem ukrepov za vse ciljne skupine v splošnem okviru operativnega programa.

V primeru Grčije so bili kazalniki spremljanja za mlade že vključeni v operativne programe.

71

Komisija ugotavlja, da zapisniki sestankov letne revizije niso edini vir informacij v zvezi z rednim spremljanjem operativnih programov s strani Komisije.

Skupni odgovor Komisije na odstavek 72 in okvir 9

Komisija včasih podvomi v verodostojnost podatkov določenih kazalnikov, ki so navedeni v letnem poročilu o izvajanju. Poleg tega so računalniški sistemi držav članic predmet sistemskih revizij s strani Komisije in revizijskih organov držav članic.

Komisija priznava, da je prišlo do tehnične napake v podatkih, ki jih je predložil litovski organ upravljanja.

73

Komisija je imela na voljo informacije iz poročil, ki jih zahteva uredba ESS. Ker je šlo pri skupinah za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih za politično dejavnost, ki je bila kot taka napovedana že na začetku, je Komisija tudi neformalno zbirala podatke na podlagi vprašalnikov in zahtevkov za informacije, pa tudi prek drugih političnih procesov, zlasti evropskega semestra.

Za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih ni bilo mogoče vzpostaviti nobenega uradnega postopka spremljanja in poročanja, ki bi presegal okvir spremljanja ESS.

75

Poročila Evropskemu svetu so predstavljala splošen pregled stanja izvajanja skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih na podlagi začasnih podatkov, zbranih od držav članic. Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 68.

76

Glej odgovor Komisije na odstavek 72.

Poleg tega je poročanje Komisije temeljilo na informacijah, ki jih je predložila Italija. V zvezi z zamudami, ki so bile precejšnje, zlasti v začetni fazi nacionalnega načrta, je Komisija pozvala k hitremu izvajanju, kadar koli je bilo to mogoče.

77

V okviru deljenega upravljanja so države članice odgovorne za vzpostavitev sistemov spremljanja in poročanja ter za zagotavljanje njihove zanesljivosti. Komisija s svojimi revizijami preverja zanesljivost sistemov.

Zaključki in priporočila

Skupni odgovor Komisije na odstavka 78 in 79

Komisija meni, da je pobuda za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih izpolnila politična pričakovanja, ki jih je določil Evropski svet v svojih sklepih z dne 30. januarja 2012. Glavni cilj združenih skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je bil spodbuditi nacionalne instrumente in instrumente EU, vključno s strukturnimi skladi, in razpravljati o političnih reformah, ki jih je treba vključiti v načrte za delovna mesta za mlade. Skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih so se osredotočile na izzive, ki so bili opredeljeni v ciljnih državah članicah. Namen skupin je bil z ozaveščanjem prevetriti razmišljanje na najvišji politični ravni, ustvariti občutek nujnosti in utrditi usmerjenost brez dodatnih upravnih in pravnih postopkov.

Komisija je proaktivno uporabila vse instrumente, ki so bili na voljo glede na veljavni pravni okvir, da bi dosegla cilje pobude za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih in o njih poročala. Izkušnje skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih so tudi prispevale k oblikovanju novih političnih pobud, kot je sveženj za zaposlovanje mladih in v tem okviru tudi priporočilo Sveta za jamstvo za mlade. Poleg tega je pozorno spremljanje razmer v osmih državah članicah (tudi drugih državah članicah z visoko stopnjo brezposelnosti mladih) prek običajnih postopkov evropskega semestra vključevalo priporočila za posamezne države glede zaposlovanja mladih. Komisija je v svojih rednih poročilih Evropskemu svetu na podlagi podatkov držav članic poročala o vrsti pozitivnih sprememb v dejavnostih skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, kot so začeti nacionalni ukrepi na terenu, podpora iz nacionalnega proračuna in število podprtih mladih oseb.

79, prva alinea

Komisija nima vedno podrobnih informacij o vseh podprtih ukrepih glede sredstev, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, vendar zagotavlja svetovanje in usmerjanje, med drugim tudi na podlagi pridobljenih informacij in ocene politik, ki je bila opravljena v okviru evropskega semestra.

79, druga alinea

Eden od ciljev sestankov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je bil prav ta, da se z državami članicami še enkrat preverijo predvidena razpoložljiva sredstva ESS in se zagotovi uporaba najboljših in najnovejših informacij.

80

Komisija meni, da mora biti dokumentacija o državah splošne narave, saj povzema analize razvoja na trgu dela, ki jih Komisija redno izvaja (npr. letno poročilo o razvoju na področju zaposlovanja in socialnih zadev v Evropi, letno poročilo o razvoju trga dela in plač ter četrtletni pregled zaposlovanja in socialnih razmer v EU).

81

Glede na nujnost razmer na področju zaposlovanja mladih sta Komisija in Evropski svet sklenila sprožiti natančno opredeljeno ad hoc pobudo, ki je zlasti privedla do hitre preusmeritve razpoložljivih sredstev ESS v ukrepe v zvezi z mladimi.

Komisija tudi meni, da so skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih dosegle pomemben prispevek, saj so utrle pot za nove pobude v soočanju z brezposelnostjo mladih, vključno z jamstvom za mlade, pobudo za zaposlovanje mladih ter izboljšanim načrtovanjem programov ESS za obdobje 2014–2020 z večjim poudarkom na mladih.

Priporočilo 1

Komisija sprejema to priporočilo.

Pri svojih ukrepih Komisija vedno upošteva politične, pravne, finančne in upravne okoliščine. V primeru pobude za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih se je Komisija zavedala, da bo soočena z nekaterimi omejitvami. Vendar ni bilo razloga za neukrepanje. Glede na nesprejemljivo stanje brezposelnosti mladih je bila Komisija odločena, da sprejme vse možne ukrepe za izboljšanje stanja.

Praviloma takšni ukrepi Komisije sistematično temeljijo na strokovnem znanju in izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, in tudi na sodelovanju Komisije v evropskem semestru.

82

Komisija se strinja, da je težko določiti zanesljiv znesek, saj ima dostop le do formalnih odločitev o spremembah operativnih programov, zneski, ki so na voljo v okviru operativnega programa ali v državi članici za preusmeritev v okviru enega ali vseh operativnih programov, pa se razvijajo dinamično glede na stopnjo in hitrost sklepanja pogodb za projekte in splošni napredek pri izvajanju operativnih programov.

84

Komisija meni, da sredstva, ki so bila prerazporejena za povečanje finančne podpore dobro delujočim programom za mlade, pomenijo jasno izboljšanje v podpori EU za mlade. Ukrepi, ki so bili okrepljeni na ta način, so se v vsakem primeru izbrali, izvajali in spremljali skladno s pravili. Zato se šteje, da so dosegli pozitivne rezultate, čeprav je bilo v nekaterih primerih še prezgodaj za izvedbo celovite ocene.

Glede ustreznosti financiranih ukrepov – pri čemer tipični ukrepi za zaposlovanje mladih, ki jih podpira ESS, zadevajo usposabljanje, delovne izkušnje, pridobivanje subvencij ter nadaljnje učenje in izobraževanje – je pristop zadeval usmerjanje držav članic v spodbujanje tistih ukrepov, ki so uspešni.

Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na odstavke 60, 72 in 76.

Priporočilo 2 (a)

Komisija sprejme to priporočilo in meni, da sedanji pravni okvir vsebuje potrebne zahteve.

Pravni okvir skladov ESI za obdobje 2014–2020 v veliki meri že določa pogoje, da se zagotovi čim večja stroškovna učinkovitost. To je treba doseči med drugim s pomočjo okvira uspešnosti in rezerve, predhodne pogojenosti ter skupnih kazalnikov učinkov in rezultatov. Uporaba in načrtovanje skladov ESI sta prav tako tesno povezana s strategijo Unije za rast in delovna mesta ter priporočili za posamezno državo.

Člen 30 uredbe o skupnih določbah določa, da mora biti spremembam operativnega programa priložena utemeljitev države članice glede pričakovanega učinka na doseganje nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020 in na posebne cilje operativnega programa.

Poleg tega člen 23 uredbe o skupnih določbah omogoča Komisiji, da na lastno pobudo od države članice zahteva, da predlaga spremembe svojih operativnih programov. Tako se zagotovi skladnost s priporočili Sveta v okviru evropskega semestra in podpora skladov ESI za ustrezne prednostne naloge za rast in delovna mesta na nacionalni ali regionalni ravni.

Komisija ugotavlja, da nadzor nad morebitnimi proračunskimi težavami ali težavami pri absorbiranju tudi sodi v njeno nadzorno vlogo.

Priporočilo 2 (b)

Komisija sprejema to priporočilo in tudi meni, da sedanji pravni okvir vsebuje potrebne zahteve.

Člen 30 uredbe o skupnih določbah izrecno zahteva, da po presoji utemeljitve, ki jo je država članica predložila Komisiji, ter na zahtevo za dodatne informacije država članica Komisiji predloži vse potrebne dodatne informacije. Poleg tega se posebna dodatna pravila uporabljajo za spremembe operativnega programa, ki se nanašajo na dodelitev rezerve za uspešnost.

Priporočilo 2 (b)

Komisija sprejema to priporočilo in meni, da sedanji pravni okvir vsebuje potrebne zahteve.

V okviru člena 50 uredba o skupnih določbah predvideva poročanje v letnih poročilih o izvajanju o vseh ustreznih vidikih uspešnosti. Države članice morajo tudi poročati na podlagi kategorij intervencij, kot jih določa ustrezna izvedbena uredba Komisije 215/2014.

Priporočilo 2 (d)

Komisija sprejema to priporočilo in meni, da gre za obstoječo prakso, saj ima Komisija posebne pristojnosti sodelovanja v odboru za spremljanje.

Skupni odgovor Komisije na odstavka 85 in 86

V okviru deljenega upravljanja so države članice odgovorne za vzpostavitev sistemov spremljanja in poročanja ter za zagotavljanje njihove zanesljivosti.

Komisija z revizijami pregleduje zanesljivost podatkov, ki jih zagotavljajo države članice.

Za obdobje 2014–2020 uredba o skupnih določbah določa, da organ upravljanja ESS/PZM (Evropski socialni sklad/Pobuda za zaposlovanje mladih) zbira, shranjuje in zapisuje zanesljive podatke o kazalnikih v računalniško podprtem sistemu (člen 125(2) (a), (d), in (e)), revizije sistema pa opravlja Komisija.

Priporočilo 3

Komisija sprejema to priporočilo. V okviru deljenega upravljanja Komisija med drugim preverja zanesljivost sistemov za zapisovanje in shranjevanje računovodskih evidenc in podatkov o izvajanju, ki jih predložijo države članice. Običajno se to izvaja v okviru revizije sistema, ki jo opravljajo Komisija in nacionalni revizijski organi.

Za obdobje 2014–2020 uredba o skupnih določbah določa, da organ upravljanja ESS/PZM (Evropski socialni sklad/Pobuda za zaposlovanje mladih) zbira, shranjuje in zapisuje zanesljive podatke o kazalnikih v računalniško podprtem sistemu (člen 125(2) (a), (d), in (e)), revizije sistema pa opravlja Komisija.

QJ-AB-15-021-SL-E    ISSN 1977-5784

Leta 2012 so bile za osem držav članic s posebej visoko stopnjo brezposelnosti mladih ustanovljene skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, ki so jih sestavljali strokovnjaki iz pristojnih nacionalnih organov in Komisije. Te skupine za ukrepanje naj bi pomagale omenjenim državam članicam kar najbolje izkoristiti financiranje iz strukturnih skladov EU, tako da bi nedodeljena sredstva iz programskega obdobja 2007–2013 usmerile v projekte, ki podpirajo zaposlitvene možnosti za mlade in lajšajo dostop malih podjetij do financiranja.
Sodišče je pri reviziji preučilo obseg preusmeritev glede na nedodeljena sredstva ESS in to, koliko so k temu prispevale skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, tako da so nacionalnim organom pomagale prerazporediti sredstva v projekte z najboljšimi rezultati v najkrajšem času.