EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).

Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015

Print | ISBN 978-92-872-3447-6 | ISSN 1831-0893 | doi:10.2865/435087 | QJ-AB-15-020-HU-C
PDF | ISBN 978-92-872-3461-2 | ISSN 1977-5733 | doi:10.2865/46680 | QJ-AB-15-020-HU-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3488-9 | ISSN 1977-5733 | doi:10.2865/232468 | QJ-AB-15-020-HU-E

© Európai Unió, 2015

A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?

Ingyenes kiadványok:

•egy példány:
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),

•több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).

(*)A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).

Megvásárolható kiadványok:

•az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).

HU
2015

19 SZ.

Különjelentés

A Görögországnak
nyújtott technikai
segítség javításához több
figyelmet kell fordítani az
eredményekre

(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)

Az ellenőrző csoport

A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabályszerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.

Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a bevételek, kutatás és belső politikák, valamint az uniós intézmények és szervek pénzügyi és gazdasági irányításának ellenőrzésére szakosodott, Milan Martin Cvikl számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara végezte. Az ellenőrzést Baudilio Tomé Muguruza számvevőszéki tag vezette, Daniel Costa de Magalhães, kabinetfőnök és Ignacio García de Parada, a kabinet attaséja; Zacharias Kolias, igazgató; Kamila Lepkowska, az ellenőrző csoport vezetője; Giuseppe Diana, Mirko Gottmann, Efstathios Efstathiou, Theodoros Karantanos számvevők támogatásával.

Balról jobbra: T. Karantanos, D. Costa de Magalhães, K. Lepkowska, Z. Kolias, B. Tomé Muguruza, G. Diana, M. Gottmann, I. García de Parada, E. Efstathiou.

Tartalomjegyzék

Betűszók és rövidítések

Összefoglaló

Bevezetés

A görög válság és a gazdasági kiigazítási programok

A programok végrehajtását támogató technikai segítségnyújtás

A technikai segítségnyújtás köre és módszerei

Az ellenőrzés hatóköre, céljai és módszere

Az ellenőrzés hatóköre és céljai

Az ellenőrzés módszere

I. rész – A Görögország-munkacsoportnak volt működési struktúrája; egységes stratégiai orientációja és külön költségvetése viszont nem

A Görögország-munkacsoport a program elindításához képest későn és alternatívák figyelembevétele nélkül alakult meg

Nincs egységes stratégiai dokumentum

A Görögország-munkacsoport nem kapott külön költségvetést

A Görögország-munkacsoport belső szervezése rugalmas volt, de a munkaerő-szükségleteket nem megfelelő elemzés alapján határozták meg

II. rész – A Görögország-munkacsoport általában véve teljesítette megbízatását, de voltak hiányosságok

Jelentős kihívások nehéz környezetben

A koordinációs rendszer kielégítően teljesített

A Görögország-munkacsoport szerepe jelentősen eltért az egyes ellenőrzött projekteknél

A Görögország-munkacsoport többfajta technikai segítségnyújtási módot alkalmazott, de ezek közül néhány nem illett a támogatás jellegéhez

A technikai segítségnyújtási szolgáltatókat nem mindig az alternatívák alapos elemzése alapján választották ki

Az uniós források felhasználásának gyorsításához nyújtott támogatás nem volt megfelelően strukturált

A támogatás kellően összhangban volt a reform alapvető szükségleteivel, de nem alapult mindig átfogó igényfelmérésen

Egyes szerződésekben nem volt egyértelmű a feladatmeghatározás

A technikai segítségnyújtás megfelelt a program követelményeinek

A Görögország-munkacsoport eredményes monitoringot végzett a technikai segítségnyújtás előrehaladására nézve…

…és – eltérő mértékben – a külső szolgáltatók általi teljesítésre nézve is

III. rész – A technikai segítségnyújtás vegyes eredményeket ért el

A Görögország-munkacsoport nem végzett rendszeres monitoringot a technikai segítségnyújtás eredményeire és hatásaira nézve

Kielégítő outputok, ám néhány késedelmes teljesítés

Eltérő mértékű hozzájárulás a reformfolyamathoz

Közigazgatás

Üzleti környezet

Strukturális alapok

Adózás (adóigazgatás)

Kapacitásépítés

Következtetések és ajánlások

A technikai segítségnyújtás szervezése és tervezése

A Görögország-munkacsoport megbízatásának teljesülése

A technikai segítségnyújtás eredményei

I. melléklet | – | A technikai segítségnyújtási projektek áttekintése szakpolitikai területenként
II. melléklet | – | Az ellenőrzött TA-projektek áttekintése
III. melléklet | – | Az ellenőrzés során felkeresett szervezetek
IV. melléklet | – | A közigazgatási reformért és az e-kormányzásért felelős minisztérium, illetve az OECD között létrejött hozzájárulási megállapodás a görögországi adminisztratív terhek csökkentéséről
V. melléklet | – | A TFGR szerepe a technikai segítségnyújtás kivitelezésében szakpolitikai területenként

A Bizottság válasza

Betűszók és rövidítések

A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága: Európai Bizottság, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága

AROP: „Közigazgatási reform” operatív program („Administrative Reform” Operational Programme)

ERFA: Európai Regionális Fejlesztési Alap

ESZA: Európai Szociális Alap

FISCALIS program: Uniós kooperációs program nemzeti adóigazgatások számára

Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (ECFIN): Európai Bizottság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság

GLF: Görög hitelkeret

GSCO: A Görög Köztársaság Koordinációs Főtitkársága

IMF: Nemzetközi Valutaalap

IRS: Internal Revenue Service (az Egyesült Államoknak az adóbehajtásért és az adózási bűnüldözésért felelős kormányzati szerve)

MoU: Egyetértési megállapodás

OECD: Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet

Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság: Európai Bizottság, Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság

TA: Technikai segítségnyújtás

TAIEX: Szervezett technikai segítségnyújtás és információcsere

TFGR: Görögország-munkacsoport

Összefoglaló

I

Görögország 2010 tavaszán, amikor súlyos pénzügyi válsággal nézett szembe, pénzügyi segítséget kért a nemzetközi közösségtől. Válaszképpen az euróövezet tagállamai és az IMF két egymást követő gazdasági kiigazítási programot vezettek be. 2011 nyarán a Bizottság a Görögország-munkacsoport (TFGR) nevű szervezet koordinálásával technikai segítségnyújtási (TA) programot indított a Bizottság és a görög hatóságok által elfogadott reformok végrehajtásának segítésére.

II

A Görögország-munkacsoport a gazdasági kiigazítási programok által megkövetelt reformok végrehajtásának támogatására és az uniós források felhasználásának felgyorsítására összpontosított. A technikai segítségnyújtást a Görögország-munkacsoport munkatársai, valamint más tagállamok közszolgálatából, a nemzetközi szervezetektől és a magánszektorból érkezett szakértők végezték. A segítségnyújtás különböző formákat öltött, pl.: tartósan kirendelt szakértők által a görög hatóságoknak folyamatosan nyújtott támogatás, tanulmányok, jelentések, szakmai műhelytalálkozók.

III

Ellenőrzésünk célja annak elemzése volt, hogy a Görögország-munkacsoport hogyan teljesítette céljait. Külön vizsgáltuk a munkacsoport szerveződését és finanszírozásának mikéntjét, a technikai segítségnyújtás tényleges teljesítését és monitoringját, valamint a reformok ügyéhez való hozzájárulását. Részletesen ellenőriztünk 13 technikai segítségnyújtási projektet, más bizonyítékokra pedig a Bizottság, egyes szolgáltatók, görög kormányzati szervek és más érintettek felkeresésével tettünk szert.

Pozitív fellépés, ám …

IV

A Görögország-munkacsoport révén a Bizottság rugalmas mechanizmussal bírt egy széles körű technikai segítségnyújtási program összehangolására. Eredményes volt a görög hatóságoknak nyújtott technikai segítség teljesítése, de ez nem mindig vitte előre a reformokat. Jelen értékelésünket azonban a változékony görögországi politikai helyzet és a szükséges reformok sürgősségének tudatában kell tekinteni.

… a szervezeti kiépítés nem volt teljes

V

Mivel a görögországi válságra sürgősen kellett reagálni, a Görögország-munkacsoportot igen gyorsan, az egyéb lehetőségek kimerítő elemzése és külön költségvetés nélkül hozták létre. A munkacsoportnak nem volt a technikai segítségnyújtás teljesítését vagy a versengő prioritások közötti döntést segítő egységes átfogó stratégiai dokumentuma, pedig megbízatása arra szólt, hogy megállapítsa, milyen technikai segítségnyújtásra van szükség és hogy koordinálja azt. Ilyen dokumentum hiányában a munkacsoport a görög hatóságokkal azok „megrendelésére”, illetve a program feltételrendszere alapján működött együtt.

A technikai segítségnyújtás releváns volt

VI

Az összes általunk ellenőrzött területen azt állapítottuk meg, hogy a technikai segítségnyújtás a munkacsoport létrehozását befolyásoló hiányosságoktól függetlenül releváns és a program követelményeivel nagyjából összhangban lévő volt. 2014 novemberéig a munkacsoport 118 TA-projektet koordinált 12 szakpolitikai területen. Ennek során a munkacsoport, noha mindig szorította az idő, rugalmas és diverzifikált rendszert alakított ki a technikai segítségnyújtás céljaira.

Egyes projektek eljárásai nem voltak kielégítőek

VII

A munkacsoport összességében jól működően, sőt újító szellemben koordinálta a technikai segítségnyújtás összetett folyamatát, ám a projektek szintjén a rendszer nem mindig bizonyult eredményesnek. A szolgáltatók kiválasztásának eljárásai nem mindig alapultak a lehetséges alternatívák alapos elemzésén. Néhány hosszú távú segítségnyújtási projektnek kialakítási hibái voltak, amennyiben a szolgáltatókkal kötött szerződések nem szögezték le egyértelműen az elvárásokat.

A monitoringon lehetne javítani

VIII

A munkacsoportnak a technikai segítségnyújtás előrehaladását figyelemmel kísérő monitoringrendszere eredményes volt, de az erősen eltért, hogy a külső szolgáltatók munkáját milyen terjedelemben ellenőrizték. Ráadásul a rendszer sem arra nézve nem végzett rendszeres monitoringot, hogy a görög hatóságok miként valósították meg az ajánlásokat, sem a technikai segítségnyújtás tágabb értelemben vett hatásaira nézve, pedig ez hasznos volna a technikai segítségnyújtás megtervezése szempontjából.

A technikai segítségnyújtáson túl

IX

A technikai segítségnyújtásnak a reformok általános előrehaladására gyakorolt hatása vegyes volt. A strukturális kiadások terén haladást lehetett elkönyvelni, ám a közigazgatásban és az adóreform terén a technikai segítségnyújtás gyakran csak részben volt eredményes. A reformok végrehajtása azonban egyrészt kívül esett a Görögország-munkacsoport hatáskörén, másrészt számos külső tényező befolyásolta.

Ajánlásaink

a)Minden technikai segítség nyújtására irányuló szervezet létrehozása alapuljon jól meghatározott célkitűzésekkel bíró stratégián.

b)A Bizottság hozzon létre egy külső szakértőkből álló bázist, amelynek tagjait eseti alapon be lehet vetni technikai segítségnyújtási projektekben a tagállamokban.

c)A technikai segítségnyújtás egységes jellegét biztosítandó és a koordinációs munkát könnyítendő, az egyes szakpolitikai területeken a Bizottság igyekezzék optimalizálni partnereinek számát.

d)A technikai segítségnyújtáson belül állapítsanak meg prioritásokat, azokra összpontosítsanak, s alkalmazzák a legalkalmasabb és legeredményesebb végrehajtási módot, a meglévő jogszabályi és szabályozási keretekkel összhangban.

e)A Bizottság összehasonlító elemzés alapján válassza ki a szolgáltatókat, és a technikai segítségnyújtási szerződésekben pontosan határozza meg az elvárt teljesítések körét.

f)A Bizottság biztosítsa, hogy a technikai segítségnyújtás végrehajtása rendszeres monitoring és értékelés tárgya legyen, a kitűzött célok és a folyamatba visszacsatolt tanulságok fényében.

g)A technikai segítségnyújtás összpontosuljon a nemzeti közigazgatási kapacitás erősítésére, szem előtt tartva a működési folytonosságot és a reformok fenntarthatóságát.

Bevezetés

A görög válság és a gazdasági kiigazítási programok

01

Görögország 2010 tavaszán, amikor súlyos válság sújtotta államháztartását, pénzügyi segítséget kért a nemzetközi közösségtől. Az euróövezet tagállamai az első (2010 májusában aláírt) gazdasági kiigazítási program keretében „görög hitelkeret” (GLF) formájában nyújtottak támogatást. Ezt követte a második (2012 márciusában elfogadott) kiigazítási program keretében az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) által nyújtott kölcsön. Az euróövezeti országok eredetileg 80 milliárd euró összegű GLF-hitel nyújtására vállaltak kötelezettséget, míg további 30 milliárd eurónak az IMF-től kellett érkeznie. A két program keretében az euróövezet és az IMF által tett kötelezettségvállalások jelenleg összesen 245,7 milliárd euróra rúgnak.

02

A pénzügyi támogatási csomagot a trojka (Európai Bizottság, IMF, EKB) és a görög hatóságok által elfogadott, egyetértési megállapodásban lefektetett átfogó reformprogram kísérte. Ez a program szabja meg a pénzügyi támogatás konkrét feltételeit. A programot rendszeresen felülvizsgálják (az első programot ötször, a másodikat négyszer vizsgálták felül, legutóbb 2014 áprilisában). A beavatkozási logika három célkitűzésen alapult. Ezek:

οhelyreállítani a pénzügyi piacok bizalmát és a költségvetési fenntarthatóságot;

οösztönözni a gazdasági növekedést és helyreállítani a versenyképességet;

οmegőrizni a pénzügyi szektor stabilitását.

A programok végrehajtását támogató technikai segítségnyújtás

03

Az egyetértési megállapodásban előírt reformok végrehajtásának támogatására és az uniós források felhasználásának felgyorsítására a Bizottság 2011 nyarán létrehozta a Görögország-munkacsoportot (TFGR). A munkacsoport megbízatását az 1. háttérmagyarázat mutatja be. A Görögországnak nyújtandó technikai segítségre vonatkozó átfogó program kidolgozásának bizottsági tervét a Tanács a 2011. június 23–24-i ülésén hagyta jóvá.

1. háttérmagyarázat

A Görögország-munkacsoport megbízatása

A munkacsoportot a következőkkel bízták meg:

1)Állapítsa meg Görögországgal szoros együttműködésben, más tagállamok segítségével is élve, hogy Görögországnak milyen technikai segítségnyújtásra van szüksége az EU/IMF kiigazítási program végrehajtásához, és koordinálja ezt a segítséget.

2)Segítse az illetékes görög hatóságokat a nyújtandó technikai segítségfajta részleteinek meghatározásában.

3)Ajánljon jogalkotási, szabályozási, adminisztratív és szükség esetén (újra)programozási intézkedéseket az uniós pénzeszközök felhasználásának felgyorsítása érdekében (…).

4)Fogalmazzon meg minden technikai segítségnyújtási feladat esetén egyértelmű feladatmeghatározást, amely meghatározza a technikai segítségnyújtás jellegét és körét (…) a költségvetési és humán erőforrásokat, és a várt eredményeket, mérföldkövekkel és teljesítési határidőkkel.

5)Készítsen negyedéves haladásjelentéseket, illetve szükség esetén gyakoribb figyelmeztető jelentéseket a Bizottság és a görög hatóságok számára.

04

A Görögország-munkacsoportot a Bizottság humánerőforrás-ügyi főigazgatójához tartozó szervezeti egységként hozták létre. A munkacsoport vezetője főigazgatói státuszt kapott, és a Bizottság elnökének közvetlen alárendeltségében, a gazdasági és monetáris ügyekért felelős biztos útmutatásai alapján tevékenykedett. A Bizottság 2012. április 18-i határozata értelmében a munkacsoport 2012. május 1-jével a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságon belül kapott helyet, „a görögországi kiigazítási programot támogató bizottsági munka lehető legmagasabb szintű szinergiáinak, koordinációjának és egységességének biztosítása” érdekében. A brüsszeli és athéni irodáiból működő munkacsoport 2015 februárjában 65 munkatársat foglalkoztatott. Szervezeti felépítését az 1. ábra mutatja be.

1. ábra

A TFGR szervezeti felépítése

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.

A technikai segítségnyújtás köre és módszerei

05

A technikai segítségnyújtás fogalma nincsen meghatározva sem a Görögország-munkacsoport, sem a Görögországnak nyújtott támogatás speciális összefüggésében. A költségvetési rendeletben adott meghatározás szerint „a technikai segítségnyújtás egy program vagy egy fellépés végrehajtásához szükséges támogatási és kapacitásépítési tevékenységeket, különösen előkészítési, irányítási, nyomonkövetési, értékelési, ellenőrzési és kontrolltevékenységet foglal magában”. A nemzetközi szervezetek technikai segítségnyújtásának jellemző módja az, hogy adott államok fejlesztési programjait szakértelemmel és tanácsokkal segítik.

06

Görögország esetében a technikai segítségnyújtás a tevékenységek széles skálájára terjedt ki: összesen 12 szakpolitikai terület 118 egyedi projektjére (lásd: I. melléklet). A Görögország-munkacsoport figyelmének középpontjában a következők álltak: a közigazgatás reformja, az adórendszer javítása, és visszatérés a növekedéshez az üzleti környezet ösztönzése révén.

07

A gyakorlatban a technikai segítségnyújtási folyamat a görög hatóságok által megfogalmazott támogatási kérelemmel kezdődött. Az, hogy mire terjedt ki a kérelem, a program feltételrendszerétől függött. A munkacsoport feladata volt a technikai segítségnyújtási erőforrások megtalálása és hozzáférhetővé tétele, valamint a végrehajtás összehangolása. A támogatásnyújtást azután a munkacsoport munkatársai vagy külső szakértők végezték, rövid idejű kiküldetések, kis értékű szerződések és hosszú távú támogatás formájában. Egyes esetekben, ha a tagállami kormány jelentős tapasztalattal bírt valamely szakpolitikai területen, akkor azon a téren „területfelelősként” (vagy „reformpartnerként”) magára vállalta a vezető szerepet.

08

A technikai segítségnyújtók az illetékes görög hatóságoknak szolgáltattak elsősorban szakértői tanulmányokat és folyamatos gyakorlati támogatást. Ezután a hatóságok feladata volt, hogy az ajánlásokat a programok feltételeivel és saját reformterveikkel összhangban végrehajtsák. A technikai segítségnyújtási folyamatot a 2. ábra szemlélteti.

2. ábra

A technikai segítségnyújtási folyamat

Forrás: Európai Számvevőszék, a TFGR adatai alapján.

Az ellenőrzés hatóköre, céljai és módszere

Az ellenőrzés hatóköre és céljai

09

Ellenőrzésünk témája a Görögországnak a Görögország-munkacsoport koordinálásával nyújtott uniós technikai segítség. Fő célunk annak értékelése volt, hogy mennyire sikerült eredményesen irányítani ezt a támogatást, és hogy az milyen mértékben járult hozzá pozitívan a görögországi reformfolyamathoz.

10

Ennek érdekében a következőket vizsgáltuk:

οa munkacsoport szerveződése, valamint a technikai segítségnyújtás finanszírozása és tervezése (15–26. bekezdés);

οa technikai segítségnyújtásnak a munkacsoport megbízatása szerinti teljesítése (27–54. bekezdés);

οa reformok előrehaladásához tett hozzájárulás (55–73. bekezdés).

11

Jelentésünk nem terjed ki a gazdasági kiigazítási programok tervezésének, monitoringjának és végrehajtásának értékelésére.

Az ellenőrzés módszere

12

Elemeztük a Görögország-munkacsoport létrehozásával és a technikai segítségnyújtás általános irányításával kapcsolatos horizontális¹ szempontokat, valamint egy 13 projektből álló mintát (áttekintést lásd: II. melléklet). A minta öt olyan szakpolitikai területre terjedt ki, amelynek különösen nagy a jelentősége a görögországi reformfolyamat sikere szempontjából (közigazgatás, adóigazgatás, üzleti környezet, a finanszírozás elérhetősége² és a strukturális alapok).

13

Az egyes technikai segítségnyújtási projekteket a következő kritériumok alapján választottuk ki: a téma legyen jelentős a reformfolyamat szempontjából; a végrehajtás legyen előrehaladott stádiumban; a minta a technikai segítségnyújtás minden teljesítési módját és minden finanszírozási mechanizmust öleljen fel.

14

Ellenőrzési munkánk során felkerestük a Görögország-munkacsoportot és más érintett bizottsági részlegeket. Bizonyítékokat a szolgáltatóknál, a görög hatóságoknál és más érintett feleknél tett helyszíni vizsgálatok és tájékozódó látogatások révén is gyűjtöttünk. A III. melléklet felsorolja az ellenőrzés során felkeresett szervezeteket.

1Nem konkrét szakpolitikai területekkel kapcsolatos.

2Az ellenőrzés ugyan kiterjedt a „finanszírozás elérhetősége” szakpolitikai területre is, de itt nem eredményezett releváns megállapításokat.

I. rész
A Görögország-munkacsoportnak volt működési struktúrája; egységes stratégiai orientációja és külön költségvetése viszont nem

A Görögország-munkacsoport a program elindításához képest későn és alternatívák figyelembevétele nélkül alakult meg

15

A görög miniszterelnök és a Bizottság közötti levélváltásban 2011. nyár elején a Görögország-munkacsoport létrehozása úgy említtetik, mint az eredeti gazdasági kiigazítási program sikeres teljesítésének kulcsfontosságú eszköze. Az alapvető szabályokról, többek közt a munkacsoport megbízatásának köréről (lásd: 1. háttérmagyarázat) a Bizottság 2011. július 20-án határozott. E határozat szerint az első kinevezések 2011. szeptember 1-jén lépnek hatályba. Kilenc munkatárs (köztük vezető beosztásúak) ezen a napon lépett munkába, majd a következő két hónapban 30 fő csatlakozott hozzájuk, így a munkacsoport 2011. október végén 39 munkatárssal bírt.

16

Addigra már az első (eredetileg 2010 májusában indult) gazdasági kiigazítási program ötödik felülvizsgálata volt folyamatban, és az első program során a görög hitelkeret és az IMF által összesen kifizetendő 73 milliárd euróból 65 milliárd euró hitelt folyósítottak hat részletben (lásd: 3. ábra).

3. ábra

A TFGR létrehozása és a pénzügyi kifizetések

Forrás: Európai Számvevőszék, a TGFR és az egyetértési megállapodás adatai alapján.

17

A Görögország-munkacsoportnak a tervek szerint addig kellett működnie, amíg csak a program megvalósításához támogatásra volt szükség. 2015. július 1-jén a munkacsoportot a növekedést elősegítő adminisztratív és strukturális reformokat uniós szinten koordináló, új „Strukturálisreform-támogató Szolgálat” váltotta fel. Az új entitás létrehozásakor a Bizottság hasznosította egyrészt a Görögország-munkacsoport, másrészt a Ciprust támogató csoport tapasztalatát, szaktudását és idővel kialakult munkamódszereit; a Szolgálat munkatársai korábban e két szervezetnél dolgoztak.

18

A Görögország-munkacsoport létrehozásakor a Bizottság nem elemezte a technikai segítségnyújtás alternatív lehetőségeit. Konkrétan nem bizonyította, hogy intézményi felépítését és megbízatását tekintve a munkacsoport a legalkalmasabb a kapacitásban mutatkozó hiányosságok kezelésére. Azt, hogy a munkacsoport létrehozásakor nem került sor ilyen kritikus elemzésre, a helyzet sürgőssége és a politikai bizonytalanság magyarázhatja. Ennek kapcsán a Bizottság kijelentette, hogy felhasználta a meglévő eszközök és jogi aktusok keretében Görögországnak nyújtott támogatás révén nyert tapasztalatokat³. A munkacsoport működési eljárásai soha nem képezték felülvizsgálat tárgyát, pedig a Bizottság 2011. július 20-án éves felülvizsgálatot írt elő.

Nincs egységes stratégiai dokumentum

19

A munkacsoport prioritásait bizonyos mértékig kifejtették belső dokumentumok és prezentációk, tevékenységeit azonban nem támasztotta alá egységes átfogó stratégiai dokumentum. Nem készített például a munkacsoport olyan stratégiai tervet, amely középtávon részletezte volna a technikai segítségnyújtás teljesítésének mikéntjét, rangsorolta volna a TA-intézkedéseket és meghatározta volna a szükséges forrásokat. A gyakorlatban a munkacsoport stratégiai orientációja a gazdasági kiigazító programon alapult, az intézkedések rangsorolása pedig a görög hatóságok kéréseitől függött.

20

A munkacsoport által koordinált tevékenységek elsősorban „megrendelésre” folytak. A munkacsoporttal folytatott konzultációt követően a görög hatóságok két alkalommal, 2011-ben és 2012-ben részletes kérelmet nyújtottak be, majd az egyes szakpolitikai területekre nézve egyenként frissítették ezeket. Ez a reaktív, „megrendelésre” reagáló hozzáállás ellentmond a munkacsoport megbízatása által előírt tevékenyebb szerepkörnek, vagyis hogy a görög hatóságokkal szoros együttműködésben megállapítsa, milyen technikai segítségnyújtásra van szükség és koordinálja azt.

21

A munkacsoport maga nem mérte fel szisztematikusan a szükségleteket annak meghatározásához, hogy mely konkrét problémákra vagy területekre irányuljon a technikai segítségnyújtás, és milyen sorrendben. A prioritásokat a munkacsoport – megbízatásával összhangban – az egyetértési megállapodásból származtatta. Ez a megállapodás azonban – tekintettel a munkacsoport erőforrásainak és a görög hatóságok igazgatási kapacitásának korlátozott voltára – túl tág körű volt ahhoz, hogy közvetlen iránymutatásként szolgálhasson a technikai segítségnyújtás teljesítésére nézve. E korlátok dacára a munkacsoport alkalmanként mégis olyan technikai segítség nyújtását ajánlotta, amely túlment a görög hatóságok eredeti kérelmén, főként az „Innováció” és a „Garantált minimáljövedelem” terén.

22

A munkacsoportnak nem volt áttekintése azokról a Görögországban végrehajtott technikai segítségnyújtási projektekről, amelyeket a közvetlenül a Bizottság által irányított uniós költségvetéstől eltérő forrásokból finanszíroztak (ideértve a strukturális alapok által támogatottakat, például a megosztott irányítású ESZA-t). A munkacsoport ugyan nem volt felelős a strukturális alapok projektjeinek végrehajtásáért és monitoringjáért, a technikai segítségnyújtás tervezése és összehangolása szempontjából mégis hasznos lett volna egy ilyen áttekintés. Figyelembe véve a technikai segítségnyújtás és a strukturális alapok céljainak hasonlóságát, az operatív programok keretében végrehajtott projektek előkészítő munkálatainak tekintetbe vétele szintén segítene kibontani a technikai segítségnyújtási projektek teljes szinergiáját.

A Görögország-munkacsoport nem kapott külön költségvetést

23

A munkacsoportnak soha nem volt külön költségvetése; működését és technikai segítségnyújtási tevékenységét több költségvetési tételből finanszírozták (mégpedig az Európai Szociális Alapon, az Európai Regionális Fejlesztési Alapon és a Bizottság igazgatási költségvetésén belül). A közigazgatási reform tekintetében azt állapítottuk meg, hogy a strukturális alapok finanszírozási lehetőségeit nem aknázták ki teljes mértékben a technikai segítségnyújtás céljaira. Egy a technikai segítségnyújtás szempontjából releváns operatív program (az AROP) költségvetését jelentősen csökkentették és más, a központi közigazgatás reformjához közvetlenül nem kapcsolódó intézkedések felé irányították át.

24

Mivel a finanszírozás különböző költségvetési tételekből származott, a Bizottság nem tudta pontosan meghatározni a görögországi technikai segítségnyújtási tevékenységek összes kötelezettségvállalásának összegét (s így a teljes potenciális költséget). A munkacsoporttól származó információk szerint a közvetlen centralizált irányítás alatt álló technikai segítségnyújtási tevékenységek kötelezettségvállalásai⁴ 2011–2013-ban összesen 11,2 millió eurót tettek ki. E költségvetéshez adódik, hogy egyes megosztott irányítású technikai segítségnyújtási tevékenységek a strukturális alapok felhasználásával valósultak meg⁵. A 2014. márciusi magas szintű találkozón⁶ bemutatott információk szerint az ezekre a tevékenységekre 2011–2014-re elkülönített teljes összeg 14,2 millió euró volt. Mindkét finanszírozási forrást figyelembe véve a legerősebben támogatott szakpolitikai terület a közegészségügyé volt. Az adóigazgatás és az üzleti környezet a legtöbb finanszírozást a centralizált irányítás keretében kapta (lásd: 4. ábra).

4. ábra

TA-kötelezettségvállalások szakpolitikai területenként (2011–2013)¹

1Megosztott irányítás alá tartozó kötelezettségvállalások: 2011–2014.

Forrás: Európai Számvevőszék, a TFGR adatai alapján.

A Görögország-munkacsoport belső szervezése rugalmas volt, de a munkaerő-szükségleteket nem megfelelő elemzés alapján határozták meg

25

A munkacsoport munkája tizenegy szakpolitikai „klaszter”, valamint egy horizontális, a koordinációért és a technikai segítségnyújtás irányításáért felelős csoport köré szerveződött. A klaszterek az egyetértési megállapodás szerkezetét, illetve a görögországi reformfolyamat előtt álló fő kihívásokat tükrözték. Mindegyik klasztert egy koordinátor elnökölt, aki általános felelősséget viselt a belső munkaszervezés, a kommunikáció és a munkacsoport általános dokumentumaihoz való hozzájárulás terén. A koordinátoroktól elvárt feladatok közé tartozott még, hogy azonosítsák, melyek a potenciálisan más klaszterek érdeklődésére is számot tartó projektek, és hogy kapcsolatokat ápoljanak a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság földrajzi szakreferenseivel. A klaszterstruktúra lehetővé tette, hogy a munkatársak (így a koordinátorok is) egynél több csoportban dolgozhassanak, ami kellően rugalmassá, a forráselosztás változásaihoz alkalmazkodni tudóvá tette a munkacsoportot.

26

A munkacsoport 2012 áprilisában megállapított általános felső létszámkorlátja 67 fő volt, ami nem az igények tényleges elemzésén alapult. 2014. február 1-jén a teljes létszám jelentős mértékben elmaradt ettől a létszámkorláttól (9 állás volt betöltetlen). 2015 februárjában, két felvételi eljárás véglegesítését követően már csak két állás maradt betöltetlen. 2015. július 1-jén a munkacsoportot beolvasztották a „Strukturálisreform-támogató Szolgálatba”.

3Az együttműködéshez keretet adott például az Európai Bizottság athéni állandó képviselete, a strukturális alapok felhasználásának támogatására a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága által létrehozott technikai munkacsoport, illetve a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság állandó programmonitorjai.

4A személyzeti és adminisztratív költségek, illetve a Fiscalis program kötelezettségvállalásai kivételével.

5A közvetlen centralizált irányítás azt jelenti, hogy a pénzt közvetlenül a Bizottság munkatársai költik el (vállalkozók kiválasztása, támogatások, pénzátutalások, monitoring stb.). Megosztott irányítás esetén a költségvetés végrehajtásának feladatát a tagországokra ruházzák.

6Ezeket a találkozókat a munkacsoport a technikai segítségnyújtás koordinálására és előrehaladásának megvitatására szervezi rendszeresen. Résztvevőik többek között a tagállamok, a szolgáltatók és az érdekelt felek.

II. rész
A Görögország-munkacsoport általában véve teljesítette megbízatását, de voltak hiányosságok

27

A munkacsoport megbízatásának öt fő összetevője volt (lásd: 1. háttérmagyarázat). Jelentésünknek ez a része azt elemzi, hogy ezek az összetevők milyen mértékben teljesültek.

A Görögország-munkacsoport megbízatása

1)Állapítsa meg Görögországgal szoros együttműködésben, más tagállamok segítségével is élve, hogy Görögországnak milyen technikai segítségnyújtásra van szüksége az EU/IMF kiigazítási program teljesítéséhez, és koordinálja ezt a segítséget.

Jelentős kihívások nehéz környezetben

28

A munkacsoport azzal a jelentős kihívással nézett szembe, hogy átfogó technikai segítségnyújtási programot állítson össze a kiigazítási programok végrehajtásának, valamint a görög reformok általános fenntarthatóságának támogatására. 2010 májusa és 2011 októbere között az első kiigazítási programot ötször vizsgálták felül. A munkacsoport létrehozásának idejére a program már számos részletes feltételt tartalmazott, ami a görög hatóságok technikai segítségnyújtási kérelmének alapjául szolgált.

29

Fennállásának első három hónapjában a munkacsoport technikai segítségnyújtási kezdeményezéseket indított el a legtöbb olyan szakpolitikai területen, amelyre a görög hatóságok támogatást kértek. Első negyedéves jelentéséből (2011. november) kitűnik, hogy akkor már kilenc szakterületen került sor technikai segítségnyújtásra, többek között olyan alapvető területeken, mint a költségvetés és az adózás, a közszféra és az üzleti környezet. 2014 novemberében a munkacsoport 118 technikai segítségnyújtási projektben volt tevékeny. A segítségnyújtás során a munkacsoportnak – a kiigazítási program feltételeinek végrehajtásából adódóan – szoros határidőket kellett betartania. Ráadásul a munkacsoportnak erősen változékony politikai helyzetben kellett dolgoznia, ami gyakori módosításokat tett szükségessé a technikai segítségnyújtási projektek koncepcióját és tartalmát illetően.

A koordinációs rendszer kielégítően teljesített

30

A technikai segítségnyújtás összetett rendszere, amelyben számos tagállam, nemzetközi és uniós szervezet játszik szerepet, fokozott koordinációs intézkedéseket tesz szükségessé. Ebből a célból a munkacsoport rendszeresen tartott „magas szintű találkozókat” a segítségnyújtás koordinálására. 2014 közepéig tíz ilyen találkozóra került sor. A találkozók – mint legfőbb koordinációs eszköz – hasznosak voltak a technikai segítségnyújtási erőforrások egyesítésére (különösen a kezdeti időszakban) és a segítségnyújtás teljesítésének optimalizálására. A magas szintű találkozók nagyszámú résztvevője a technikai segítségnyújtási partnerek minden típusát képviselte.

31

A magas szintű találkozók mellett a munkacsoport a görög hatóságokkal történő átfogó koordináció három fő csatornáját fejlesztette ki:

οmagas szintű politikai találkozók a munkacsoport vezetőjének részvételével;

οheti klaszterszintű találkozók a munkacsoport egy adott szakpolitikai területért felelős munkatársai és az illetékes görög hatóságok között;

οmunkakapcsolat a munkacsoport tagjai és a görög hatóságok (többek között a görög közigazgatásban napi szinten dolgozó szakértők) között.

32

A projektek szintjén a munkacsoport fokozott koordinációt tudott folytatni mind a görög hatóságokkal, mind a szolgáltatókkal. A munkacsoport munkatársai valamennyi projekt esetében vezettek találkozókat, illetve részt vettek találkozókon a megfelelő görög testületekkel. Egyes esetekben azonban ez a koordináció nem bizonyult eredményesnek:

οAz „adminisztratív terhelés” projekt esetében az OECD és a görög hatóságok közötti együttműködéssel kapcsolatos végrehajtási hiányosságokat tártunk fel, különösen a görög szakértők hozzájárulásának minőségét illetően. A munkacsoport koordinációs erőfeszítései nem bizonyultak elegendőnek a késedelmek megszüntetéséhez, illetve ahhoz, hogy a projekt az eredeti koncepcióval összhangban valósuljon meg (lásd: IV. melléklet).

οA strukturális alapok terén szükségessé vált egy összehasonlító elemzést készíteni a kohéziós politika végrehajtási eljárásairól. Ebből a célból a munkacsoport 2013 szeptemberében együttműködést kezdeményezett egy tagállam hatóságaival, de ennek később egyértelműen megjelölhető ok nélkül vége szakadt.

A Görögország-munkacsoport szerepe jelentősen eltért az egyes ellenőrzött projekteknél

33

Projektenként jelentősen eltért, hogy milyen jelentősége volt a munkacsoport tevékenységének (a munkacsoport szerepének részletesebb elemzését lásd: V. melléklet). Különösen jelentős volt ez a szerep, amikor a munkacsoport a tagállami erőforrások egyesítéséért vagy a külső szolgáltatók irányításáért felelt⁷. Ilyen esetekben a munkacsoport volt felelős többek között a feladatmeghatározás megfogalmazásáért, a szolgáltatók kiválasztásáért (egyeztetve a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságával) és munkájuk monitoringjáért. A munkacsoport ezzel jelentősen befolyásolta a görög hatóságok számára ténylegesen kivitelezett technikai segítségnyújtás körét és minőségét.

34

Az „adminisztratív terhelés” projektben viszont már kevésbé volt egyértelmű a munkacsoport szerepe. Nem vett részt a szolgáltatók kiválasztásában, az OECD és a görög hatóságok közötti szerződéses megállapodásokban, illetve a megvalósítás monitoringjában. A TFGR mindebben főként csak elősegítő szerepet játszott, azt is korlátozott eredményességgel (lásd: 32. bekezdés).

A Görögország-munkacsoport megbízatása

2)Segítse az illetékes görög hatóságokat a nyújtandó technikai segítségfajta részleteinek meghatározásában.

A Görögország-munkacsoport többfajta technikai segítségnyújtási módot alkalmazott, de ezek közül néhány nem illett a támogatás jellegéhez

35

Megbízatásának teljesítése érdekében a munkacsoport többfajta technikai segítségnyújtási módot alkalmazott (lásd: 5. ábra). A technikai segítségnyújtás leggyakoribb módja a külső vállalkozók igénybe vétele volt, részben mert adminisztratív korlátok miatt a Bizottság közvetlenül nem foglalkoztathatott szakértőket. Az egyes technikai segítségnyújtási projektek validálását követően a görög közigazgatási kedvezményezettek sajátos szükségleteinek figyelembevétele érdekében rendszerint együttesen folyamodtak mind hosszú távon, mind rövid távon alkalmazott szakértőkhöz.

5. ábra

Technikai segítségnyújtási módok

Forrás: Európai Számvevőszék, a TFGR adatai alapján.

36

A nemzeti fejlesztési ügynökségekkel⁸ kötött hosszú távú szerződések révén kivitelezett technikai segítségnyújtás esetében (az adózás és a közigazgatás területén) a munkacsoport a szakértők kiválasztásáért és a velük folytatott tárgyalásokért volt felelős. A szakértőket az ügynökségek finanszírozták, ők mégis jobbára függetlenül végezték munkájukat (pl. nem kaptak módszertani útmutatást az ügynökségektől). Az adózás területén működő ügynökség 7%-os adminisztrációs díjat⁹ számolt fel szolgáltatásaiért. E két szerződés esetében ebből a feladatmegoszlásból látszik, hogy a nemzeti ügynökségeket elsősorban külső vállalkozók alkalmazásának finanszírozására használták. Az ügynökségek tényleges hozzájárulása formális kérdésekre korlátozódott (lényegi tanácsot nem adtak), a Bizottságnak mégis adminisztrációs díjakat kellett fizetnie.

37

Olyan összetett jogi környezetű területeken, mint az adóigazgatás és a közigazgatás, jobbak voltak az eredmények akkor, ha már korai szakaszban tartósan kirendelt szakértők kerültek a nemzeti hatóságokhoz. Ezek a szakértők megfelelő helyzetben voltak ahhoz, hogy feltárjanak és kezeljenek olyan gyakorlati akadályokat és korlátokat, mint amilyenek pl. az adósságelengedési eljárásokban jelentkeztek, illetve hogy a jogalkotási folyamat késedelmei esetén megkönnyítsék a kommunikációt.

A technikai segítségnyújtási szolgáltatókat nem mindig az alternatívák alapos elemzése alapján választották ki

38

Az ellenőrzött hosszú távú technikai segítségnyújtási projektek közül négyre közvetlenül a Bizottság kötött szerződést (kettőre az IMF-fel az adózás területén, kettőre nemzeti fejlesztési ügynökségekkel a közigazgatás és az adózás terén). Az üzleti környezet (az adminisztratív terhek csökkentése) terén viszont a görög hatóságok kötöttek hozzájárulási megállapodást az OECD-vel.

39

A hosszú távra szerződtetett technikai segítségnyújtási szolgáltatóknak a Bizottság által közvetlenül jóváhagyott kiválasztását a költségvetési rendelet előírásai szerint dokumentálták¹⁰. Pályázati eljárásokra nem volt szükség, de a kiválasztott szolgáltatókat a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága először alaposan megvizsgálta, és jóváhagyta, hogy szerződést kössenek a Bizottsággal. Az OECD-vel kötött hozzájárulási megállapodás esetében a görög hatóságok végezték az odaítélési eljárást, és jogilag nem volt kötelező a versenyeztetés. A kiválasztás azonban nem az alternatív szolgáltatók egymáshoz viszonyított előnyeinek alapos és dokumentált elemző összevetésén alapult. Ez mind a Bizottság, mind a görög hatóságok által irányított eljárásokról elmondható.

40

Az a döntés, hogy nemzeti fejlesztési ügynökségekkel írjanak alá szerződéseket, azt a stratégiát tükrözte, hogy a technikai segítségnyújtás teljesítésébe a tagállamokat is bevonják. A közigazgatás területén például a Bizottság úgy vélte, hogy logikus döntés a nemzeti fejlesztési ügynökséget választani, mivel a szervezet már korábban is együttműködött a területfelelőssel.

41

Szervezeti értelemben az ügynökség rendelkezett egy külön „tematikus egységgel” „az államháztartás és az állam modernizálására”, de nem tudott a görög központi közigazgatás reformjához fogható technikai segítségnyújtási projektben szerzett korábbi tapasztalatokat fölmutatni. Az ügynökség addig leginkább fejlődő országokban (főként a Szubszaharai-Afrikában és a Balkánon) tevékenykedett. 2013–2014-ben a görög közigazgatási reform támogatása volt az egyetlen olyan projekt, amelyet az ügynökség az Európai Unióban hajtott végre. A másik nemzeti fejlesztési ügynökség, amellyel az adózás területén teljesítendő technikai segítségnyújtásra kötöttek szerződést, korábban elsősorban a szegénység csökkentésén munkálkodott, főként kevésbé fejlett ázsiai és afrikai országokban.

A Görögország-munkacsoport megbízatása

3)Ajánljon jogalkotási, szabályozási, adminisztratív és szükség esetén (újra)programozási intézkedéseket az uniós pénzeszközök felhasználásának felgyorsítása érdekében (…).

Az uniós források felhasználásának gyorsításához nyújtott támogatás nem volt megfelelően strukturált

42

A strukturális alapok terén a munkacsoport átfogó támogatási csomagot nyújtott Görögországnak. 2014 novemberében a strukturális alapok irányításának javítását célzó nyolc projekt volt vagy folyamatban, vagy fejeződött már be. Ezek mind horizontális kérdésekre (monitoring, az eljárások egyszerűsítése), mind kijelölt prioritások (pl. hulladékgazdálkodás, energiaügy, idegenforgalom) végrehajtásának támogatására irányultak.

43

Megállapítottuk, hogy az ellenőrzésünk által részletesen vizsgált kiemelt projektek monitoringját tekintve a technikai segítségnyújtás igénybevétele három kategóriába sorolható: i. problémamegoldás horizontális kérdésekben; ii. működőképes monitoringrendszer kifejlesztése Görögországban; iii. megbízható kockázatelemzési rendszer alapján kiválasztott 40 kiemelt projekt közvetlen monitoringja. Az utolsó tevékenység 2012 közepére leállt, mivel görög részről megfelelő monitoringmechanizmust vezettek be.

44

A strukturális alapok terén történő feladatmegosztást illetően a munkacsoport, illetve a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság közötti együttműködés jó példával szolgált a Bizottság megfelelő belső koordinációjára. Az egyértelmű feladatmegosztás jegyében a munkacsoport nem szólt bele a mindennapos monitoringtevékenységbe, melyet a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság végzett, odafigyelt viszont a strukturális alapok felhasználását befolyásoló horizontális kérdésekre. Ilyen horizontális jellegű kérdések merültek fel 2011 novemberében (pl. jogszabályok egyszerűsítése, az ingatlan-nyilvántartás szervezése), és ezeket a munkacsoport teljes fennállása folyamán ilyen kérdésekként is kezelték.

45

A technikai segítségnyújtást a strukturális alapok területén a munkacsoport munkatársai végezték (a Közlekedési Minisztériumból, illetve a munkacsoport irodájából). Ebben az esetben a munkacsoport jól meghatározott, pozitív outputokhoz vezető szerepet játszott (lásd 41–42. bekezdés). Meg kell jegyezni, hogy már a Görögország-munkacsoport létrehozása előtt is létezett a strukturális alapok felhasználásának szentelt munkacsoport. Ez egy bizottsági tisztviselőből és az Európai Beruházási Bank által kijelölt három másik szakértőből állt. A bizottsági tisztviselő volt felelős a program végrehajtásának koordinálásáért a strukturális alapok területén: segítette a görög hatóságokat a kérelmek benyújtásában és rendszeresen beszámolt az előrehaladásról.

A Görögország-munkacsoport megbízatása

4)Fogalmazzon meg minden technikai segítségnyújtási feladat esetén egyértelmű feladatmeghatározást, amely meghatározza a technikai segítségnyújtás jellegét és körét (…) a költségvetési és humán erőforrásokat; a várt eredményeket, mérföldkövekkel és teljesítési határidőkkel.

A támogatás kellően összhangban volt a reform alapvető szükségleteivel, de nem alapult mindig átfogó igényfelmérésen

46

Megállapításunk szerint az ellenőrzött projekteknél a segítségnyújtás köre általánosságban összhangban volt a külső szakértők által azonosított fő problémákkal. Az adózás területén a technikai segítségnyújtás alapjául szolgáló szakmai elemzés megfelelő volt a kidolgozott mutatókat és a kiválasztott területeket illetően. A strukturális alapok területén szintén jól volt meghatározva a technikai segítségnyújtás köre. A technikai segítségnyújtásra támaszkodva kidolgozott monitoringrendszer alapos kockázatelemzésre épült, és ezt egyedi projektek végrehajtásának támogatását célzó technikai segítségnyújtás követte.

47

Az adminisztratív terhek csökkentése és a közigazgatás terén azonban találtunk hiányosságokat a technikai segítségnyújtás körét illetően:

a)Az adminisztratív terhek csökkentését illetően a technikai segítségnyújtás kisebb körre terjedt ki, mint a görög hatóságok által 2010-ben kezdeményezett hasonló projekt. Ezt a „Közigazgatási reform” operatív program keretében kidolgozott projektet később jegelték, majd helyébe az OECD-vel a technikai segítségnyújtás teljesítéséről kötött megállapodás lépett. Ez többek közt azzal a különbséggel járt, hogy az eredeti projekt teljes körű értékelést kívánt adni a területre érvényes valamennyi szabályozásról, míg az OECD-megállapodás középpontjában a legterhesebbnek tekinthető 20%-nyi szabályozás állt. Hogy miért változott így a megközelítés, azt nem indokolták dokumentált módon.

b)A közigazgatás terén teljesített technikai segítségnyújtás nem a munkacsoport által végzett igényfelmérésen alapult, hanem az OECD-nek a közirányításról szóló, „Greece: Review of the Central Administration” („Görögország: a központi igazgatás vizsgálata”) c. dokumentumának megállapításait és ajánlásait használta fel. A technikai segítségnyújtás során azonban nem vették figyelembe azt a fontos ajánlást, hogy előre fel kell mérni a reformokat akadályozó tényezőket és szisztematikusan nyomon kell őket követni.

c)Nem aknázták ki teljesen a strukturális alapokkal kialakítható szinergiákat. A technikai segítségnyújtás külön igényeit és körét úgy határozták meg, hogy nem konzultáltak az AROP irányító hatóságával, illetve a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságával, pedig az operatív program és a technikai segítségnyújtás célkitűzései hasonlóak voltak. Az AROP néhány alapvető intézkedését előbb jegelték, majd (korlátozott módon) technikai segítségnyújtási projektek formájában hajtották végre, közvetlen centralizált irányítással.

Egyes szerződésekben nem volt egyértelmű a feladatmeghatározás

48

Annak ellenére, hogy a technikai segítségnyújtás köre jól volt meghatározva, egyes esetekben mégsem volt kielégítő a technikai segítségnyújtás alapjául szolgáló feladatmeghatározás vagy ütemterv. Különösen a Bizottság által az IMF-fel aláírt egyik hozzájárulási megállapodásban és a közigazgatási reform ütemtervében¹¹ voltak hiányosságok.

49

„A görögországi közpénzgazdálkodás és adóigazgatás megerősítése” című (2011 decemberében aláírt) hozzájárulási megállapodás nem határozta meg pontosan az IMF által végzendő feladatok körét. A megállapodás csupán igen tágan szabta meg a technikai segítségnyújtási folyamatban érintett partnerek közötti hatáskörmegosztást: eszerint az IMF-nek kellett vezetnie, összehangolnia és felügyelnie a technikai segítségnyújtási törekvéseket az adóigazgatás terén. A végeredmények mutatói nem kapcsolódtak az egyes felek konkrét feladataihoz. Ezeket a feladatokat részletesebben a megállapodás egy későbbi (az aláírás után két évvel történt) módosítása szabta meg.

50

A közigazgatás reformjának ütemterve összesen 58, 2012–2013-ban véghez viendő intézkedésből állt. Egyes intézkedéseknél hiányzott a végrehajtás terve, és az ütemterv nem mindig határozott meg teljesítéseket/végeredményeket, illetve mérföldköveket. Egyes esetekben rossz volt a kialakítás, a tervezés pedig túlzottan nagyralátó (lásd: 2. háttérmagyarázat). A tervezést azonban a görög hatóságok által a vonatkozó jogszabályokban 2011 végén megszabott határidő határozta meg, illetve az összhangban volt az egyetértési megállapodással. Megjegyzendő, hogy egyes esetekben az ütemterv meghatározott az eredmények mérésére szolgáló mutatókat.

A technikai segítségnyújtás megfelelt a program követelményeinek

51

A technikai segítségnyújtás teljesítése nagyrészt az egyetértési megállapodásban előírt programfeltételekkel összhangban történt. Az összesen 118 technikai segítségnyújtási projekt közül (a pénzügyi intézmények, az egészségügy és a belügy szakpolitikai területén) azonban 11 nem volt a kiigazítási programok konkrét rendelkezéseihez kapcsolható. A Görögország-munkacsoport megbízatása kiemelten említette a belügyi szakpolitikai területet, pedig az nem szerepelt az egyetértési megállapodásban.

A Görögország-munkacsoport megbízatása

5)Lássa el negyedéves haladásjelentésekkel, illetve szükség esetén gyakoribb figyelmeztető jelentésekkel a Bizottságot és a görög hatóságokat.

2. háttérmagyarázat

Túl nagyralátó tervezés a központi közigazgatás reformjának ütemtervében: példák

Az ütemterv szerint az első öt átszervezendő minisztérium szerkezeti átalakulásának forgatókönyvét négy hónapon belül (2012 májusára) el kellett készíteni. A gyakorlatban kilenc hónapig (2012 októberéig) tartott, míg az öt minisztérium közül kettőről értékelő jelentés készült, s ezeket aztán „kísérleti jelleggel” használták fel. Amikor 2012 januárjában az ütemtervet megfogalmazták, nem adták meg, hogy milyen időpontig kell a teljes szerkezetátalakítást befejezni. A valóságban az összes minisztérium (köztük a két „kísérleti” minisztérium is) szerkezetátalakulása két és fél évvel később, 2014 augusztusában fejeződött be.

Az ütemterv szerint a központi közigazgatás összes dolgozója munkaköri besorolásának reformját hat hónapon belül (azaz 2012 júliusáig) kellett volna befejezni. A határidőt annak ellenére szabták meg így, hogy az eljárás (többek között majdnem 1500 féle munkakör felmérése) jogi és szervezeti bonyolultságát már az OECD is felismerte, amikor feltérképezte a görög központi közigazgatást. A határidőt nem sikerült betartani, és a munkaköri besorolások reformja csak két évvel később, 2014 őszén fejeződött be.

A Görögország-munkacsoport eredményes monitoringot végzett a technikai segítségnyújtás előrehaladására nézve…

52

A technikai segítségnyújtás előrehaladásának monitoringjára a munkacsoport legfontosabb eszköze a negyedéves jelentés volt, amely mellékletként „technikai segítségnyújtási táblázatokat” is tartalmazott.

a)A negyedéves jelentések nemcsak a technikai segítségnyújtáshoz közvetlenül kapcsolódó eredményekről számoltak be, hanem átfogó leírást adtak a főbb szakpolitikák fejleményeiről és a reformok általános előrehaladásáról is. Ezek ezért alkalmasak voltak a technikai segítségnyújtás összefüggéseinek és körének bemutatására, az egyes projektek hatásának bemutatására azonban nem. Noha a munkacsoport megbízatása kifejezetten említette, hogy a jelentéseket negyedévente kell benyújtani, 2011 ősze és 2015 nyara között mégis mindössze hét jelentés született (az elvárt 15 helyett). A munkacsoport 2014 júliusában tette közzé utolsó jelentését.

b)A technikai segítségnyújtási táblázatok tájékoztatást adtak a technikai segítségnyújtási projektek előrehaladásáról, az általános célkitűzésekre, a terület általános fejleményeire, valamint a beszámolási időszak alatt teljesített és a jövőre nézve tervezett technikai segítségnyújtásra összpontosítva.

c)Klaszterszinten részletesebb volt a monitoring. Az általános előrehaladást rendszeres találkozókon vitatták meg a munkacsoport vezetőjével, és pontosan dokumentálták.

…és – eltérő mértékben – a külső szolgáltatók általi teljesítésre nézve is

53

A kis értékű szerződésekre vonatkozóan a munkacsoport a szolgáltatóktól kapott időközi jelentéseket, és ezeket megvizsgálta. A megjegyzések egyértelműek voltak, és az egységességgel, a teljeskörűséggel és az uniós jognak való megfeleléssel kapcsolatos kérdéseket vetettek fel. A végleges eredmények benyújtását követően a munkacsoport értékelte, hogy sikerült-e eleget tenni a feladatmeghatározásnak. Ennek eredménye volt a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának küldött, a kifizetés jóváhagyására felhasznált feljegyzés.

54

A hosszú távú szerződések esetében a munkacsoport bizonyítani tudta, hogy szoros monitoringot folytatott a technikai segítségnyújtás előrehaladására nézve és rendszeres kapcsolatot tartott fenn valamennyi hosszú távú segítségnyújtási szolgáltatóval. Ezt gyakori találkozók, tartósan kirendelt szakértők és (az adózás terén) az IMF-fel közös kiküldetések biztosították. Egyes hosszú távú szerződések esetében mégis hiányosságokat állapítottunk meg a monitoringeljárásokban:

a)A monitoring nem kapcsolódott ellenőrizhető mutatókhoz: az IMF-fel kötött szerződés nyomon követése nem volt rendszeresen dokumentálva a megállapodásban kitűzött célok elérésének értékelése tekintetében. A munkacsoport nem elemezte rendszeresen a technikai segítségnyújtás tényleges végeredményeit a közösen meghatározott eredeti célkitűzések vagy mutatók fényében. Ebből következően a nyomon követés nem eredményezte az eredeti projekthatáridők, illetve teljesítménymutatók módosítását, amikor erre pedig szükség lett volna a gyorsan változó külső helyzet miatt.

7Pl. a közszféra reformja, az üzleti környezet (egyes foglalkozások liberalizációja), a költségvetés és az adózás területén.

8A nemzeti fejlesztési ügynökség olyan közintézmény, amelyet egy tagállam azzal bíz meg, hogy szaktudásával és támogatásával segítsen más (elsősorban fejlődő) országokat.

9Összesen 600 millió eurós költségvetésből.

10Elsősorban finanszírozási határozatok révén.

11A Görögország-munkacsoport, a görög hatóságok és a területfelelős (egy adott szakpolitikai területen a fő reformpartner szerepét vállaló tagállam) olyan eszközként fogadták el az ütemtervet, amelynek révén megőrizhető az áttekintés a közigazgatás területén kivitelezett technikai segítségnyújtás fölött és biztosítható annak egységes utókövetése. Az ütemterv leírta a közigazgatási reform általános felépítését és az annak végrehajtásához szükséges stratégiát.

III. rész
A technikai segítségnyújtás vegyes eredményeket ért el

b)A munkacsoport korlátozott bevonása: az „adminisztratív terhelés” projekt keretében a technikai segítségnyújtás az OECD és a görög hatóságok közötti kétoldalú megállapodás alapján történt. Ezért a munkacsoport nem vett részt közvetlenül annak monitoringjában, hogy a teljesítés megfelel-e a szerződésben foglalt előírásoknak.

A Görögország-munkacsoport nem végzett rendszeres monitoringot a technikai segítségnyújtás eredményeire és hatásaira nézve

55

A technikai segítségnyújtás ajánlásai végrehajtásának hatásvizsgálata a görög hatóságok feladata maradt. A munkacsoport nem kért rendszeresen visszajelzést a technikai segítségnyújtás kedvezményezettjeitől, és nem végzett monitoringot annak eredményeire és szélesebb körű hatására nézve. Többé-kevésbé hatásvizsgálatnak tekinthetők a munkacsoport megbízásából végzett külső értékelések¹², és az egyes szakpolitikai területeken, például az adózásén, volt példa monitoringtevékenységekre. A végrehajtás rendszeres áttekintése azonban segítené a görög hatóságok felvevőképességének értékelését és a technikai segítségnyújtás tervezésének javítását.

56

Noha a munkacsoport nem végzett rendszeres monitoringot a technikai segítségnyújtás ajánlásainak végrehajtására nézve, a negyedéves jelentésekben szerepelt néhány eredménymutató:

οa strukturális alapok felhasználási szintje;

οpiaci likviditás (a görög vállalkozások rendelkezésére álló finanszírozási eszközök);

οaz adózással kapcsolatos mutatók (pl. fennálló adótartozások, ellenőrzések száma, héabevallás teljesítése).

57

Az ellenőrzött szakpolitikai területekhez kapcsolódó két esetben a görög hatóságok maguk vezettek be eredményes monitoringrendszereket (lásd: 3. háttérmagyarázat).

3. háttérmagyarázat

A görög hatóságok által bevezetett eredményes monitoringrendszerek: példák

–Az adminisztratív terhek csökkentése: a felelős minisztérium létrehozott egy adatbázist a 13 szakpolitikai területen tett összesen 86 ajánlás nyomon követésére.

–A munkacsoport segítette a görög hatóságokat egy olyan informatikai eszköz bevezetésében, amely projektszinten végzi a strukturális alapok felhasználásának monitoringját. Ez a projektekre szabott eszköz az egyetértési megállapodásban előírt kritériumoknak megfelelően teljesített.

Kielégítő outputok, ám néhány késedelmes teljesítés

58

2014 novemberéig a munkacsoport 118 technikai segítségnyújtási projektet koordinált (lásd: 6. ábra), amelyek közül 104 volt vagy folyamatban (82), vagy már befejezve (22). A fennmaradó 14 projekt „nyugalmi állapotban” volt, de néhányuknál már megkezdődtek az előkészületi munkálatok. A segítségnyújtásra 12 olyan szakpolitikai területen került sor, amely kulcsszerepet játszott a görögországi reformfolyamatban, köztük olyan összetett szakpolitikákkal, mint a közigazgatás reformja és az adózás.

59

A külső szolgáltatók outputjainak minősége ugyan összhangban volt a vonatkozó feladatmeghatározással, ám a technikai segítségnyújtás teljesítésében néhány késedelmet állapítottunk meg. Például az OECD-vel kötött szerződést 2012 novemberében írták alá, és az aláírást követő két hónapon belül hatályba kellett lépnie. A programhoz képest, amely eredetileg 2011 harmadik negyedévére írta elő az aláírás határidejét, már a szerződés aláírása is késett. Az előkészítő szakasz során tapasztalt késedelmek miatt a szerződő felek (a görög hatóságok és az OECD) a projekt kezdetét 2013. március végére halasztották. A végleges eredményeket az OECD 2014 áprilisában nyújtotta be, ami összhangban volt a projekt módosított ütemtervével. A jelentés végleges változatát 2014 szeptemberében tették közzé.

6. ábra

A projektek száma szakpolitikai területenként

Forrás: Európai Számvevőszék, a Görögország-munkacsoport adatai alapján.

Eltérő mértékű hozzájárulás a reformfolyamathoz

60

A technikai segítségnyújtás végső célja az volt, hogy segítse elérni a megcélzott szakpolitikai területek eredményes és fenntartható reformját, noha a reform megvalósításáért a görög hatóságok (nem pedig a Görögország-munkacsoport vagy a Bizottság) tartozott felelősséggel. Az elért reformok ezért fontos mutatói a technikai segítségnyújtás sikerének. Jelentésünknek ez a része elemzi az ellenőrzött technikai segítségnyújtási projektek (lásd: II. melléklet) eredményeképp megvalósult reformok előrehaladását, és kimutatja, hogy jelentős eltérések vannak köztük.

Közigazgatás

61

A közigazgatási reform keretében nyújtott technikai segítség támogatta a görög hatóságokat a közintézmények struktúrájának értékelésében és szerkezeti átalakításában. Ennek az értékelésnek azonban csekély hatása volt egyes szervek, különösen a minisztériumok szervezeti felépítésére, és nem dolgoztak ki szisztematikusan munkaköri leírásokat. Ebből adódóan, noha az összes vezetői állás száma 40%-kal csökkent, nem változott jelentősen az egyes minisztériumok munkatársainak létszáma és funkciója. Emiatt a reform nem járt jelentős javulással a közszolgálat mobilitásának és rugalmasságának terén.

62

Az elégtelen tárcaközi koordináció fellendítésére a technikai segítségnyújtás keretében létrehozták a Koordinációs Főtitkárságot (GSCO). A Főtitkárság azonban 2013 novemberéig még nem volt teljes mértékben működőképes. A főkoordinátori állás az eredeti tervek szerint az állami szerepvállalás folytonosságát biztosító „állandó”, ötéves megbízatással járó magas beosztású közhivatal lett volna. A Főtitkárság létrehozását követő két évben ezt a tisztet egymás után három politikai kinevezett töltötte be. Ez nem volt összeegyeztethető a technikai segítségnyújtás keretében ajánlott működésfolytonossági kockázatkezelő modellel.

63

A központi közigazgatás átszervezésének keretében bevezetett szervezeti felépítéssel ellentétben az új Főtitkárság létrehozása nem eredményezte a miniszterelnök alá rendelt szervezeti egységek hatékonyságának növekedését. A Görögország-munkacsoport, a területfelelős és a görög munkacsoport eredeti javaslatait nem fogadták el, és 2013 óta három igazgatási struktúra feladataiban merültek fel gondot okozó átfedések és párhuzamosságok (lásd: 7. ábra). A három általános titkárság több mint kétszáz különböző, de részletesen leírt feladatkört kapott.

7. ábra

Átfedések a központi kormányzati struktúrákban

Forrás: Európai Számvevőszék.

Üzleti környezet

64

Az adminisztratív terhek csökkentéséről szóló 86 OECD-ajánlás közül 60 módosításokat tesz szükségessé az elsődleges jogban. 2014. november végéig 52 esetben fogadták el a szükséges jogi szabályozást. Hét esetben a jogalkotási munka még folyamatban volt, illetve későbbre halasztották.

65

A másodlagos jogban megteendő 32 módosítás közül 19 még nem történt meg 2014. november végéig. Ezek az esetek különböző ágazatokkal voltak kapcsolatosak (különösen gyakran, hét esetben, az energiaágazattal), és együtt a teljes adminisztratív teher 22,5%-át tették ki (ebből 12% egyetlen, a héajogszabályok terén hozott szabályozásnak volt tulajdonítható).

Strukturális alapok

66

A teljes felhasználási arányt tekintve a 2010-től 2014 szeptemberéig terjedő időszakban Görögország az uniós tagállamok közötti 17. helyről feljött a 6. helyre. A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság adatai szerint 2011 végén (vagyis három hónappal a Görögország-munkacsoport létrehozását követően) a strukturális alapok teljes felhasználási aránya Görögországban (a kifizetési kérelmek alapján) 1,5%-kal az Unió átlaga felett volt, vagyis az ország a 18. helyet foglalta el. 2014-ben a felhasználási arány 11,5%-kal haladta meg az uniós átlagot. A 2012-es célkitűzést nem sikerült elérni, de 2013-ban a felhasználási arány jelentős mértékben meghaladta az egyetértési megállapodásban kitűzött célt (a pénzügyi tervhez képest halmozottan 258 millió euróval)¹³.

Adózás (adóigazgatás)

67

Az „adósságbehajtási” projekt révén új behajtási módszerek kerültek bevezetésre 2014-ben, s ezek javították az eredményességet. A görög közigazgatás azonban továbbra sem nyújtott eredményes jogi támogatást a behajtási eljárásokért felelős munkatársaknak. Ezenkívül az adósokkal foglalkozó, a technikai segítségnyújtás révén létrehozott nagyméretű egység munkaerőhiánnyal küzdött (2013 végén kevesebb mint 30 főt, 2014 októberében 57 főt foglalkoztatott, a javasolt teljes 90 fős létszámhoz képest).

68

A görög jogszabályok szerint az adóhatóságnak továbbra is nehézkes eljárásokat kell lefolytatnia a behajthatatlannak ítélt adósságok kapcsán, ahelyett, hogy oda összpontosítaná erőforrásait, ahol valószínűbb a behajtás. Ennek kapcsán a technikai segítségnyújtás középpontjában az eljárások egyszerűsítése és a behajthatatlan adósságok kérdésének kezelése állt, de a görög hatóságok kevés intézkedést tettek ezen a téren.

69

A „kiemelt adózók ellenőrzésére” beosztott munkatársak száma továbbra sem volt kielégítő. Ebben az egységben magas volt a személyzeti fluktuáció, és az eredményességet tovább gátolta, hogy fizetésképtelen vállalatok kapcsán is folytak ellenőrzési eljárások. Ezen a téren 2014 áprilisától fokozták a technikai segítségnyújtást. Az IMF és a Bizottság munkatársainak közös kiküldetési jelentései szerint az általános teljesítmény továbbra sem volt kielégítő: az egyetértési megállapodásban kitűzött célokhoz képest túl kevés ellenőrzést végeznek, nem kerül sor ezen a téren kapacitásépítésre, a szűkös forrásokat pedig olyan feladatokra fordítják, amelyeknél nem valószínű a magas bevételszint.

70

Rendkívül korlátozott eredményekkel járt a „Nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyek és a nagy jövedelmű önálló vállalkozók ellenőrzésének fejlesztése” projekt is. A nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyek ellenőrzési központját csak 2013 júniusában hozták létre. 2013-ban mintegy 450 ellenőrzés zárult le. Az adómegállapítások növekedése 108 millió eurót eredményezett, csupán 22%-os beszedési aránnyal. A termelékenység alacsony volt, mivel egy-egy ellenőr évente átlagosan háromnál kevesebb esettel foglalkozott, és általában véve lassú volt az előrehaladás.

71

A haladás lassúsága és az adózási projektek révén történő technikai segítségnyújtás során tapasztalt nehézségek több külső tényezőnek is tulajdoníthatóak, amelyek egyrészt politikai (új választások 2012 tavaszán), másrészt szervezeti jellegűek (kulcsvezetők nagy rotációja és betöltetlen állások). Ezek a tényezők együttesen akadályozták a technikai segítségnyújtás folyamatát.

Kapacitásépítés

72

A görög közigazgatáson belüli kapacitásépítést több technikai segítségnyújtási projekt horizontális céljának tekintették. Az adminisztratív terhek csökkentése kapcsán az OECD kétnapos képzést rendezett különböző osztályokon, főleg a projekt hatóköre szempontjából releváns ágazatokban dolgozó 44 köztisztviselő részére. Az OECD értékelése szerint a projekt „kapacitásépítési” összetevőjét a képzésekre rendelkezésre álló idő korlátozott volta miatt nem aknázták ki teljesen.

73

A közigazgatás területén a Nemzeti Államigazgatási Főiskola megerősítette, hogy haszna származott a technikai segítségnyújtásból, amelynek révén kapcsolatokat épített ki nemzetközi (elsősorban a korrupcióellenes képzés terén működő) szakértőkkel. Ezenkívül 1200 köztisztviselő vett részt az Országos Közigazgatási és Helyi Önkormányzati Központ által szervezett képzésben. Többségük (84%) a pénzmosás és korrupció kérdéseivel foglalkozó képzésben vett részt.

12A munkacsoport két tanácsadó cég konzorciumát bízta meg a technikai segítségnyújtás külső értékelésével. Az értékelés csak a 2011–2013-as időszak adó- és központi igazgatási reformjaira terjedt ki. 2014 decemberében a munkacsoport újabb pályázatot írt ki a technikai segítségnyújtás értékelésére a Görög Számvevőszék ütemterve alapján.

13A technikai segítségnyújtás fokozásán kívül a Bizottság más eszközöket is alkalmazott a strukturális alapok felhasználási arányának növelése érdekében. 2011 júliusában 85%-ra emelték a strukturális alapok társfinanszírozási arányát, 2011 decemberében pedig erre „rátettek” további 10%-ot.

Következtetések és ajánlások

74

A Bizottság a Görögország-munkacsoport révén rugalmas mechanizmust hozott létre egy széles körű technikai segítségnyújtási program összehangolására. A technikai segítségnyújtásra nagyrészt a görög gazdasági kiigazítási programok követelményeivel összhangban került sor. A Görögország-munkacsoport általában véve teljesítette megbízatását, de voltak hiányosságok, és a reformok előrehaladásának befolyásolását tekintve a munkacsoport eredményei vegyesnek mondhatók. Jelen értékelésünket a változékony görögországi politikai helyzet és a szükséges reformok sürgősségének tudatában kell tekinteni.

A technikai segítségnyújtás szervezése és tervezése

75

Amikor 2011 nyarán létrejött a Görögország-munkacsoport, már több mint egy év telt el az első gazdasági kiigazítási program kezdete óta, és addigra már jelentős összegű pénzügyi támogatást kifizettek. A Bizottság ebben a helyzetben hozott létre egy kifejezetten a technikai segítségnyújtásra irányuló szervet, alternatív megoldások megvizsgálása nélkül. A segítségnyújtás „megrendelésre”, a görög hatóságok kérése nyomán, az egyetértési megállapodással összhangban, de nem egy egységes átfogó stratégiai dokumentum alapján történt. A munkacsoport nem kapott külön költségvetést (15–26. bekezdés).

1. ajánlás

Technikai segítség nyújtására irányuló szervezet létrehozása alapuljon jól meghatározott célkitűzésekkel bíró stratégián. A stratégia határozza meg a feladatok jellegét és a felek közötti feladatmegosztást. Az elkötelezettség és az eredményes végrehajtás érdekében a kedvezményezett tagállam hagyja hivatalosan jóvá a stratégiát.

A Görögország-munkacsoport megbízatásának teljesülése

76

A Görögország-munkacsoportot azzal a céllal hozták létre, hogy a feladatait és munkakörét meghatározó speciális megbízatás alapján támogassa a görög reformprogramot. A munkacsoport általában véve teljesítette megbízatását, de voltak hiányosságok:

οAz igények felmérése és a technikai segítségnyújtás teljesítésének koordinálása: a munkacsoport sokrétű rendszert hozott létre a technikai segítségnyújtás teljesítésére, amely főként külső vállalkozókra támaszkodott – részben azért, mert adminisztratív korlátok miatt a Bizottság közvetlenül nem foglalkoztathatott szakértőket. Ez a rendszer fokozott koordinációt tett szükségessé. Összességében a munkacsoportnak ezt jól sikerült megoldania, noha projektszinten voltak hiányosságok (28–34. bekezdés).

οA technikai segítségnyújtás részleteinek meghatározása: a munkacsoport többfajta technikai segítségnyújtási módot alkalmazott, de ezek néhány esetben a nyújtandó szolgáltatások jellege miatt nem teljesen feleltek meg a célnak. A szolgáltatókat nem a rendelkezésre álló lehetőségek összehasonlító elemzése alapján választották ki (35–41. bekezdés).

οAz uniós források felhasználásának támogatása: a munkacsoport kiegyensúlyozott intézkedéscsomagot kínált az uniós alapok görögországi végrehajtásának támogatásához. Ezt a támogatást a munkacsoport munkatársai maguk nyújtották, jó koordinációban más bizottsági részlegekkel (42–45. bekezdés).

οFeladatmeghatározások kidolgozása: a technikai segítségnyújtás köre egészében véve összhangban volt a görög gazdasági kiigazítási programhoz kapcsolódó feltételekkel, de egyes szerződések feladatmeghatározásának kidolgozásában voltak hiányosságok. A szolgáltatókkal kötött megállapodások némelyike nem határozta meg egyértelműen a teljesítendő feladatok körét (46–51. bekezdés).

οHaladásjelentések: a munkacsoport többek között a negyedéves jelentések révén számolt be munkájának előrehaladásáról, ezeket azonban az előírtnál ritkábban tették közzé (52–54. bekezdés).

2. ajánlás

A Bizottság hozzon létre egy külső szakértőkből álló bázist, amelynek tagjait eseti alapon be lehet vetni technikai segítségnyújtási projektekben a tagállamokban.

3. ajánlás

A technikai segítségnyújtási programok megtervezésekor a Bizottság elemezze a számos partner bevonásából eredő komplexitást és az ebből adódóan fokozottan szükséges koordinációt. A technikai segítségnyújtás módszertani egységességét biztosítandó az egyes szakpolitikai területeken a Bizottság igyekezzék optimalizálni együttműködő partnereinek számát.

4. ajánlás

A technikai segítségnyújtási intézkedéseket aszerint kell rangsorolni, hogy milyen lehetőségeket kínálnak a stratégiai célok megvalósításához. A technikai segítségnyújtást összpontosítottan, a legalkalmasabb és legeredményesebb végrehajtási módot alkalmazva, a meglévő jogszabályi és szabályozási keretekkel összhangban és a politikai környezetet figyelembe véve kell végezni.

5. ajánlás

A Bizottság a rendelkezésre álló lehetőségek összehasonlító elemzése alapján válassza ki a szolgáltatókat. A szerződések határozzák meg pontosan az elvárt teljesítések körét és tűzzenek ki mérhető teljesítménymutatókat.

A technikai segítségnyújtás eredményei

77

A Görögország-munkacsoport nem kísérte rendszeres figyelemmel a technikai segítségnyújtási ajánlások végrehajtását, illetve azok hatásait. Megértjük, hogy a reformok végrehajtása a görög hatóságok feladata volt és hogy a monitoring a gazdasági kiigazító program keretében zajlott. A munkacsoport által végzett monitoring azonban célszerű lett volna a technikai segítségnyújtás eredményességének mérése szempontjából, illetve hogy szükség esetén módosítani lehessen annak körét vagy végrehajtási módját (55–57. bekezdés).

78

Valamennyi vizsgált szakpolitikai területen jelentős előrehaladás történt. 2014 novemberéig a munkacsoport 118 TA-projektet koordinált 12 szakpolitikai területen. A munkacsoportnak jelentős politikai bizonytalanság légkörében sikerült a görög hatóságok számára releváns, eredményes technikai segítséget nyújtani (58–59. bekezdés).

79

A görögországi reformok általános előrehaladására gyakorolt hatásukat tekintve a technikai segítségnyújtás eredményei vegyesnek mondhatók. A strukturális alapok felhasználása tekintetében jelentős előrelépések történtek. Másfelől a közigazgatás és az adózás területén a technikai segítségnyújtás gyakran csak részben volt eredményes, vagyis a görög hatóságok nem hajtották végre azt olyan széles körben vagy olyan gyorsan, amint tervezték (60–73. bekezdés).

6. ajánlás

A Bizottság kérjen visszajelzést a kedvezményezett tagállam(ok)tól a technikai segítségnyújtás teljesítésére nézve. A technikai segítségnyújtás végrehajtására nézve a kitűzött célok fényében rendszeres monitoringot kell végezni. A munkacsoport tevékenységét illetően a Bizottság végezzen átfogó utólagos értékelést. Ezek az intézkedések kulcsfontosságúak az eredményesség értékelése, illetve a technikai segítségnyújtás teljesítésének kiigazítása szempontjából.

7. ajánlás

Ahhoz, hogy fenntartható eredményeket tudjon elérni, a technikai segítségnyújtás összpontosuljon a nemzeti közigazgatási kapacitás erősítésére. Szem előtt kell tartani közben a működési folytonosságot és a reformok fenntarthatóságát, ami azt jelenti, hogy a reformokat helyi kormányzati gyakorlatokhoz kell kötni.

A jelentést 2015. november 11-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
elnök

Mellékletek

I. melléklet

A technikai segítségnyújtási projektek áttekintése szakpolitikai területenként

A közszféra reformja

A központi közigazgatás reformja

1.Állandó tárcaközi főtitkárság létrehozása a reform koordinációjára és végrehajtására.

2.A központi közigazgatás reformjára vonatkozó kétéves stratégia és cselekvési terv elfogadása.

3.A görög minisztériumok belső struktúrájának felmérése és átszervezése (központi és decentralizált szinten).

4.Humánerőforrás-stratégia meghatározása (felvételi eljárások, életpálya-menedzsment, képzés, mobilitás stb.), utasítások megfogalmazása az egyes minisztériumok számára valamennyi humánerőforrás-részleg szervezetéről, a MAREG koordinációja mellett.

A regionális/helyi közigazgatás reformja

5.Önkéntes mobilitási program önkormányzati dolgozók számára.

6.Egységek közötti mobilitási és értékelési folyamat.

7.E-kormányzati stratégia (a görög digitális stratégia kulcseleme).

Költségvetés és adózás

Adóigazgatás

8.Szervezeti felépítés és irányítás.

9.Adósságbehajtás és -kezelés erősítése.

10.Az adózó-ellenőrzési funkció átdolgozása.

11.A kiemelt adózók ellenőrzésének fokozása.

12.Nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyek és a nagy jövedelmű önálló vállalkozók ellenőrzésének fejlesztése.

13.Az adóvita-rendezési rendszer erősítése.

14.Svájci–görög adómegállapodás.

Adópolitika

15.A jogi keretek, elsősorban a jövedelemadó-törvény, az adóeljárási kódex és az ingatlanadóra vonatkozó jogszabályok javítása.

16.A héaszabályozás felülvizsgálata, előrelépés a héacsalás elleni fellépés terén.

Közpénzgazdálkodás

17.A költségvetés elkészítésének korszerűsítése.

18.A kifizetési eljárások javítása.

19.A költségvetési beszámolás javítása.

20.A közpénz-gazdálkodási jogszabályok, intézmények és rendszerek erősítése.

21.A számviteli kódex és a számvitelre vonatkozó jogszabályok.

Görög Számvevőszék

22.A Görög Számvevőszék kapcsolatainak erősítése a parlamenttel és más érdekelt felekkel.

23.Éves ellenőrzési program elkészítése és végrehajtása.

24.Pénzügyi ellenőrzési kapacitásépítés kísérleti ellenőrzések révén.

A pénzmosás és korrupció elleni intézkedések

Pénzmosás és adóelkerülés

25.Az adóelkerülés felderítését szolgáló pénzmosás-megelőző eszközök alkalmazása céljából a különböző kormányzati és rendvédelmi szervek, ügyészségek és felügyeleti hatóságok által teendő intézkedések célkitűzéseit, céljait, prioritásait és időzítését feltüntető ütemterv készítése.

26.A pénzügyi intézmények és más adatszolgáltató szervek által a pénzügyi hírszerző egység felé az adóelkerülésről tett beszámolás erősítése.

27.A pénzügyi hírszerző egység által az adóelkerülés terén alkalmazott analitikus eszközök és képességek erősítése.

28.A pénzügyi nyomozás és a bűnüldözés erősítése az adóelkerülés terén.

29.A pénzmosás elleni hálózatban együttműködő hatóságok közötti koordináció erősítése.

30.Az elektronikus információcsere erősítése.

Korrupció

31.Az intézkedések célkitűzéseit, céljait, prioritásait és időzítését feltüntető ütemterv készítése.

32.Átfogó országos korrupció elleni stratégia kidolgozása.

33.A koordináció erősítése, többek között egy országos koordinátor révén.

34.A megelőzés, a tudatosságnövelés és az általános morál erősítése.

35.A pénzügyi nyomozás és a korrupció elleni büntetőeljárások erősítése, különösen a nagy kockázatú ágazatokban.

36.Az információcsere erősítése.

37.A jogi keretek erősítése.

Üzleti környezet

38.Az üzleti környezet mutatóinak javítása az üzleti eljárások egyszerűsítésével (a következő három mutatót tekintve: induló vállalkozások, ingatlanok nyilvántartásba vétele, építési engedélyek megszerzése).

A kereskedelmi eljárások egyszerűsítése

39.Az elvámolás előtti eljárások (igazolások és kiviteli engedélyek megszerzése) egyszerűsítése és az export céljaira egy (egyablakos) összekapcsolt elektronikus rendszer megteremtése.

40.A vámeljárások egyszerűsítése.

41.Vámügy: a vámigazgatás átszervezése és reformja.

42.Exportösztönzés.

43.A vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése.

44.Az üzletet korlátozó szabályozás megszűrése.

45.Közbeszerzés.

46.Közpénzből finanszírozott beruházások.

47.Befektetési jóváhagyások és engedélyek egyszerűsítése.

48.Ipari parkok.

49.Az üzleti környezet reformjainak gazdasági elemzése.

50.Kis- és középvállalkozásokra vonatkozó politika: a kkv-k működését gátló szabályozási, adminisztratív és jogi akadályok eltávolítása, ideértve a finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos szempontokat is.

Szabályozott szakmák és tevékenységek liberalizációja

51.A szabályozott szakmák liberalizálására vonatkozó rendeletmódosítás átvizsgálása.

52.A következő szakmák liberalizációjának hatásait értékelő projekt: ügyvédek és közjegyzők, építészek és mérnökök, vízvezeték- és villanyszerelők, mérlegképes könyvelők, rakodási vállalkozók.

53.Egyes fenntartott és közös tevékenységek eltörlése.

Pénzintézetek

Banki tevékenységek

54.Szanálási folyamatok megvalósítása a banki és biztosítási ágazatban.

Biztosítás

55.A biztosítási garanciarendszer reformja.

56.A görög közigazgatás (Görög Nemzeti Bank) elemzi, hogy képes-e a biztosítási ágazat az uniós jogi keretből fakadó szigorúbb követelményekkel összhangban fedezni a társadalombiztosítási és nyugdíjrendszer költségeit.

57.A Görög Nemzeti Bank politikát dolgoz ki és jogalkotási javaslatot készít elő a foglalkoztatói nyugdíjrendszerekre nézve.

Forráshoz jutás

58.„Növekedés Görögországban” Intézet.

59.ETEAN kockázatkezelés.

60.A hitelezési tevékenység célértékei.

61.A bankok/kkv-k párbeszédplatformja.

62.A kkv-k rendelkezésére álló finanszírozásról tájékoztató információs portál (espa.gr) tökéletesítése/egy folyamatkezelő eszköz létrehozása a kkv-ktől érkező finanszírozási kérelmek feldolgozására.

63.Egy pénzügyieszköz-támogató rendszer kialakításának támogatása a célból, hogy a hiányzó biztosítékok kipótlásával könnyebbé váljon a kkv-hitelezés.

64.Pénzügyieszköz-támogató rendszerek kialakításának támogatása.

65.Mikrohitel/mikrofinanszírozás: kísérleti projektek elindítása.

66.Mikrohitel/mikrofinanszírozás: bankrendszeren kívüli mikrohitelintézmények létrehozása.

67.A mikrofinanszírozás jogi keretei.

Privatizáció és ingatlan-nyilvántartás

68.Ingatlanok.

69.Ingatlan-nyilvántartás.

70.Földhasználat és területrendezés.

71.Repülőterek.

72.Kikötők.

Vízügy

73.Szabályozási keretek kidolgozása, árpolitika- és engedélymódosítás (EYDAP), az állammal szemben fennálló követelések kiegyenlítése.

74.Az EYDAP árpolitikájának összehangolása más vízszolgáltató vállalatok árpolitikájával, a Vízügyi Különleges Titkárság személyzetének és működésének biztosítása, a vízügyi szabályozó erősítése.

Igazságügyi reform

75.E-igazságügy.

76.Közvetítés.

77.Statisztikai adatok gyűjtése az igazságügy területén.

78.A polgári perrendtartás felülvizsgálata.

79.Az ügyvédi hivatás gyakorlásának lehetősége.

80.A jogviták peren kívüli rendezése lehetőségének bevezetése adminisztratív ügyekben.

Kohéziós politika

81.Kiemelt fontosságú projektek.

82.Hulladékgazdálkodás.

83.A strukturális alapok irányítási és kontrollrendszerének egyszerűsítése és egy új törvény kidolgozása 2014–2020-ra.

84.Energiaügy.

85.Légi közlekedés.

86.Idegenforgalom.

87.Logisztika.

88.Elektronikus kommunikáció.

Munkaügy és társadalombiztosítás

89.A szociális gazdaság fejlesztésének támogatása Görögországban.

90.Az Állami Munkaügyi Szolgálat (OAED) munkájának korszerűsítése.

91.A Munkaügyi Felügyelőség (SEPE) munkájának fejlesztése.

92.Az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem.

93.Foglalkoztatási Cselekvési Terv.

94.Munkaerő-kölcsönző vállalkozások.

95.Kollektív elbocsátások.

96.Társadalombiztosítási járulékok.

97.A szociális ellátórendszerek felülvizsgálata.

98.Szociális védőháló.

99.Oktatás.

Innováció

100.Új kutatási és innovációs törvény elfogadása.

101.Innovációs ütemterv kidolgozása, külön hangsúllyal az „intelligens szakosodás stratégiáján”.

Egészségügy

Egészségügyi reform

102.Egy átfogó közegészségügyi reformprogram végrehajtása („Az egészségügy lendületben”).

103.Gyógyszerpolitika: árképzés és visszatérítés.

104.E-egészségügy.

105.Diagnózis-esetcsoportok (DRG) és kórházirányítás.

106.Egészségturizmus.

107.Egészségügyi alapellátás.

108.A nemzeti egészségügyi szolgáltató szervezet (EOPYY) adminisztrációja, szervezete, kötelezettségei és felelősségi köre.

109.Az egészségügyi ellátás humánerőforrásai.

110.Közegészségügy.

111.Közbeszerzés.

Belügyek

112.A menekültügyi és migrációs osztály reformja.

113.A SOLID-alapok befogadására irányuló görögországi képesség javítása.

114.Közbeszerzés a SOLID-alapok viszonylatában.

115.A migrációval kapcsolatos fellebbezési eljárások felgyorsítása és javítása.

116.Kapacitásfejlesztés a hatóságoknál a strukturális alapoknak a migráció terén történő felhasználása érdekében.

Az állami támogatások kezelése és jogsértések

117.Az állami támogatások kezelése.

118.Jogsértések.

Forrás: A Görögország-munkacsoport projektlistája szakpolitikai területenként.

II. melléklet

Az ellenőrzött TA-projektek áttekintése

Szakpolitikai területek
Leírás
Technikai segítségnyújtási módok

Közigazgatás (a közszféra reformja)
A Kormányzati Koordinációs Főtitkárság (GSCO)létrehozása

A központi közigazgatási reform kétéves stratégiájának és cselekvési tervének elfogadása

A görög minisztériumok belső struktúrájának értékelése és átszervezése (központi, ill. decentralizált szinten)

Humánerőforrás-stratégia meghatározása (felvétel, szakmai pálya, képzés, mobilitás, vezetők felvétele, munkatársak értékelése)
Két tartósan kirendelt szakértő a görög központi közigazgatásnál

Kis értékű szerződés:
A központi közigazgatás reformját támogató szolgáltatások (a szerződés értéke 15 000 euró, tényleges kiadás 10 500 euró).

Nagy volumenű szerződések:
Nemzeti fejlesztési ügynökséggel kötött szerződés (a szerződés értéke 750 000 euró, tényleges kiadás 304 000 euró).

Kiküldetések:
Az ESZA központi költségvetéséből finanszírozott szakértői kiküldetések, további, az AROP révén és a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséggel kötött szerződés alapján finanszírozott kiküldetések.

Adóigazgatás (Költségvetés és adózás)
Az adósságbehajtás és -kezelés erősítése

A kiemelt adózók ellenőrzésének fokozása

A nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyek és a nagy jövedelmű önálló vállalkozók ellenőrzésének fejlesztése
Három tartósan kirendelt szakértő a görög központi közigazgatásnál

Kiküldetések:
A Fiscalis révén és az ESZA központi költségvetéséből finanszírozott szakértői kiküldetések.

Nagy volumenű szerződések:
IMF, az ESZA központi költségvetéséből finanszírozva, pl. az adósságbehajtás vonatkozásában (a szerződés teljes értéke 3,25 millió euró).

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség, az ESZA központi költségvetéséből finanszírozva (költségvetés: 600 000 euró).

Üzleti környezet
Üzleti környezet
Nagy volumenű szerződés:
A Közigazgatási reform és az e-kormányzás minisztériuma által aláírt, a Közigazgatási Reform operatív programból finanszírozott (1,2 millió euró értékű) hozzájárulási megállapodás az OECD-vel.

Kis értékű szerződés:
Szerződés jogalkotási javaslatok készítésére egy görög ügyvédi irodával (15 000 euró értékben).

Üzleti környezet
Szabályozott szakmák és tevékenységek liberalizációja: másodlagos jogszabályok szűrése és módosítása

Szabályozott szakmák és tevékenységek liberalizációja: a liberalizáció hatásainak értékelése

Egyes fenntartott és közös tevékenységek eltörlése
Kis értékű szerződések:
Négy szerződés egyéni szolgáltatókkal (összérték 50 000 euró).

A finanszírozás elérhetősége (pénzintézetek)
„Növekedés Görögországban” Intézet
A munkacsoport munkatársai által nyújtott közvetlen támogatás.

Strukturális alapok (kohéziós politika)
A 181 kiemelt projekt közül 40-nek a monitoringja.
A munkacsoport munkatársai által nyújtott közvetlen támogatás.

III. melléklet

Az ellenőrzés során felkeresett szervezetek

Szervezet | A látogatás típusa | A látogatás célja
Görögország-munkacsoport | Helyszíni vizsgálat | Technikai segítségnyújtási projektekkel és horizontális kérdésekkel kapcsolatos interjúk, illetve ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése.
Az Európai Bizottság Főtitkársága | Helyszíni vizsgálat | Horizontális kérdésekkel kapcsolatos interjúk, illetve ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése.
A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága | Helyszíni vizsgálat | A strukturális alapok és a közigazgatás területén kivitelezett technikai segítségnyújtási projektekkel kapcsolatos interjúk, illetve ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése.
Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság | Helyszíni vizsgálat | Az adózás területén kivitelezett technikai segítségnyújtási projektekkel kapcsolatos interjúk, illetve ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése.
Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság | Helyszíni vizsgálat | A strukturális alapok területén kivitelezett technikai segítségnyújtási projektekkel kapcsolatos interjúk, illetve ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése.
A Görög Köztársaság közigazgatási reformért és e-kormányzásért felelős minisztériuma | Helyszíni vizsgálat | Az adminisztratív terhek csökkentésének területén a minisztérium által az OECD-vel kötött technikai segítségnyújtási szerződéssel kapcsolatos interjúk, illetve ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése.
A Görög Köztársaság közigazgatási reformért és e-kormányzásért felelős minisztériuma (MAREG) | Tájékozódó látogatás | Technikai segítségnyújtási projektekkel és horizontális kérdésekkel kapcsolatos interjúk.
A Görög Köztársaság Koordinációs Főtitkársága (GSCO) | Tájékozódó látogatás | Technikai segítségnyújtási projektekkel és horizontális kérdésekkel kapcsolatos interjúk.
Országos Közigazgatási és Helyi Önkormányzati Központ (EKDDA) | Tájékozódó látogatás | A közigazgatás területén kivitelezett technikai segítségnyújtási projektekkel kapcsolatos interjúk.
Szabályozáspolitika-kutató Intézet (INERP) | Tájékozódó látogatás | Technikai segítségnyújtási projektekkel kapcsolatos interjúk.
Nemzeti fejlesztési ügynökség | Helyszíni vizsgálat | A közigazgatás területére érvényes hatáskör-átruházási megállapodással kapcsolatos interjúk, illetve ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése.
OECD | Tájékozódó látogatás | Az adminisztratív terhek csökkentésének területén kötött hozzájárulási megállapodással kapcsolatos interjú.
IMF | Helyszíni vizsgálat | Az adózás területére vonatkozó két hozzájárulási megállapodásra irányuló ellenőrzés.

Forrás: Európai Számvevőszék.

IV. melléklet

A közigazgatási reformért és az e-kormányzásért felelős minisztérium, illetve az OECD között létrejött hozzájárulási megállapodás a görögországi adminisztratív terhek csökkentéséről

A görög szakértők profilja és feladatai

οA projekt módszertana szoros együttműködést tételezett fel a görög közigazgatással.

οNyílt meghívásos eljárás útján 13 szakértői csoport (összesen 75 taggal) került kiválasztásra.

οA szükséges készségek közé tartozott az adott terület szabályozási keretének jó ismerete, a kiváló angol nyelvtudás és a bonyolult témakörök bemutatásának képessége.

οGörög szakértők kapták feladatul, hogy térképezzék fel a vonatkozó szabályozási keret kapcsán jelentkező adminisztratív terhelést, és ők szolgáltak kapcsolattartó pontként a szakminisztériumokban.

A görög szakértők eredményeinek minősége

οA kiválasztott szakértők profilja nem felelt meg teljesen az eredeti követelményeknek:

i.Kevéssé tudtak komplex témaköröket angol nyelven bemutatni.

ii.Hiányos ismeretekkel bírtak a görög jogrendszerről és a vonatkozó jogszabályokról (a 13 csoport vezetői közül csak négyen képviseltek a vonatkozó szabályozásért felelős valamely szakminisztériumot).

iii.Részmunkaidőben vettek részt a projektben.

οA görög szakértők által szolgáltatott adatok gyenge minősége komoly gondot jelentett a projekt számára, noha az OECD szerint a projekt végül sikeresen lezárult úgy, hogy az adatgyűjtést egyéb eszközökkel egészítették ki.

οEnyhítő intézkedésként az OECD úgy döntött, hogy a mind a 13 ágazatra vonatkozó szabályozás feltérképezésével négy helyi ügyvédi irodát bíz meg.

A Görögország-munkacsoport szerepvállalása

οRészvétel munkacsoportokban, közvetítés a görög hatóságok és a szolgáltatók között a szerződéskezelés javításának céljával (a TFGR ezt nem kielégítőnek ítélte).

οSzolgálatközi konzultációk koordinálása a szabályozás uniós jognak való megfelelését ellenőrzendő.

V. melléklet

A TFGR szerepe a technikai segítségnyújtás kivitelezésében szakpolitikai területenként

Az adminisztratív terhek csökkentése (üzleti környezet)

οElsősorban kapcsolatteremtő szerepet töltött be azzal a céllal, hogy javítsa a koordinációt a görög hatóságok, az OECD és a Bizottság más részlegei között.

οNem vett részt a szolgáltató kiválasztásában, az OECD és a görög hatóságok közötti szerződéses megállapodások kidolgozásában, sem a végrehajtás monitoringjában.

οRészt vett a nyolc magas szintű bizottsági ülés közül négyen.

οÁttekintette a projekt megvalósítását, részt vett munkaértekezleteken, észrevételekkel szolgált a jelentéstervezettel kapcsolatban, és szolgálatközi konzultációkat szervezett 11 bizottsági főigazgatósággal.

οA projekt véglegesítését követően az ajánlások végrehajtását támogató célzott technikai segítségnyújtás kivitelezése.

Szabályozott szakmák liberalizációja (üzleti környezet)

οAz egyetértési megállapodás előírásai és a görög hatóságok igényei alapján kidolgozta a feladatmeghatározást.

οTámogatta az odaítélési eljárást (szolgáltatók előzetes kiválasztása, kommunikáció a jelöltekkel).

οA jelentésekkel kapcsolatos eredmények (jelentéstervezetek véleményezése, záró értékelés) monitoringja.

οSzoros együttműködés a görög hatóságokkal (rendszeres találkozók, levelezés, a technikai segítségnyújtás alkalmazása a görög igényekhez és elvárásokhoz).

Közigazgatás (a közszféra reformja)
Általánosságban:

οFolyamatos támogatás a Koordinációs Főtitkárság (GSCO) létrehozásához, többek között egy tartósan kirendelt szakértő révén.

οA „központi közigazgatási reform kétéves stratégiája és cselekvési terve” kidolgozási folyamatának támogatása, elsősorban a TFGR egy tartósan kirendelt szakértője révén (aki részt vett az eredeti stratégia szövegezésében).

οA „görög minisztériumok felmérésének és átszervezésének” támogatása egy külső, hosszú távú szerződés révén, amelyet azonban alacsony (másfél évvel a szerződés aláírása után 55%-os) végrehajtási szint jellemzett, a konkrét technikai segítségnyújtási kérelmek hiánya miatt.

οTechnikai segítségnyújtási tevékenységek monitoringja és koordinációja a humánerőforrás-stratégia terén, a területfelelős és a külső vállalkozó közvetlen hozzájárulásával.

Szerződéskötés a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséggel

οEllátta a vállalkozót minden szükséges információval és dokumentummal.

οKapcsolatot tartott a görög hatóságokkal és növelte az Uniónak mint a végrehajtott intézkedések támogatási és finanszírozási forrásának láthatóságát.

οTovábbította a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséghez benyújtott szakértői jelentéseket és egyéb eredményeket az illetékes görög hatóságoknak.

οKiválasztási kritériumok meghatározásával segítette a szakértők kiválasztását.

Adóigazgatás (Költségvetés és adózás)

οÁltalánosságban: feladatmeghatározást dolgozott ki, szakértőket vett fel, ismertette velük a technikai segítségnyújtási feladatokat, és munkájuk eredményét visszacsatolta az általános technikai segítségnyújtásba.

οIMF-szerződések: kidolgozta a feladatmeghatározást és figyelemmel kísérte az e téren tapasztalható fejleményeket. Nem végzett átfogó, strukturált elemzést a végeredményekről, csak informális visszajelzést adott a vállalkozónak (teljesítménymutatókra való hivatkozás nélkül).

Strukturális alapok (kohéziós politika)

οA TFGR munkatársai (és a tartósan kirendelt szakértők) közvetlenül kivitelezték a technikai segítségnyújtást, ami nagy hatással volt a görög hatóságoknak ténylegesen nyújtott segítség körére és minőségére.

A Bizottság válaszai

Összefoglalás

I

A Bizottság üdvözli a Számvevőszék Görögországnak nyújtott technikai segítségről szóló különjelentését.

A Bizottság az alábbi alapforgatókönyv elemzése nyomán határozott arról, hogy létrehozza a Görögország-munkacsoportot (TFGR):

–2010 májusában a görög kormány pénzügyi támogatást kért a nemzetközi közösségtől. Az eurócsoport 2010-ben megállapodott abban, hogy az első pénzügyi támogatási program keretében kétoldalú kölcsönöket nyújt 80 milliárd EUR összegben. Az IMF további 30 milliárd EUR-t fordított e célra.

–Ennek ellentételezéseként Görögországot egy sor strukturális reformra és adóintézkedésre kérték fel, amelyek célja az állam modernizálása, a pénzügyi és adóügyi stabilitás megteremtése és a gazdaság megerősítése volt, összhangban az első pénzügyi támogatási program, az úgynevezett makrogazdasági kiigazítási program alapjául szolgáló feltételekkel.

–A görög hatóságok első intézkedései ugyanakkor elégtelennek bizonyultak, a strukturális reformok végrehajtása menetének sikeressége elmaradt a várttól, annak ellenére, hogy Görögország rendelkezésére állt az összes uniós jogalkotási, szabályozási és pénzügyi eszköz (pl. a strukturális alapok, a Fiscalis program stb.).

–A görög hatóságok elismerték adminisztratív kapacitásuk hiányosságait és az átfogó reformprogram e szűkös határidők melletti teljesítése során tapasztalt nehézségeket, és felkérték a Bizottságot, hogy támogassa erőfeszítéseiket és segítse a strukturális reformok kívánt megvalósítását.

Ennek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fentiek következtében rendelkezésre állt az igények átfogó elemzése, ami lehetővé tette, hogy a Bizottság politikai döntést hozzon és reagáljon a görög kérés sürgősségére: a Bizottság elnöke saját hatáskörében koordinálta a bizottsági szintű erőfeszítéseket, és javaslatot tett számos átfogó technikai segítségnyújtási intézkedésre, amelyeket közvetlenül a Bizottság irányított az EU/IMF kiigazítási program teljesítésének előmozdítása és az uniós alapok felhasználásának felgyorsítása érdekében.

A Görögország-munkacsoport létrehozásáról e körülmények között döntöttek. A munkacsoport koordinálta a különböző technikai segítségnyújtási erőfeszítéseket, és támogatta a görög hatóságokat a technikai segítségnyújtás alapjainak kezelésében, közvetlenül ez utóbbiak felelőssége mellett.

A Bizottság meglátása szerint a „technikai segítségnyújtási program” fogalmát a Görögország-munkacsoportra bízott feladat összefüggésében kell értelmezni:

A Görögország-munkacsoport által a Bizottság döntése értelmében összehangolandó technikai segítségnyújtási intézkedések sora a közvetlenül a görög hatóságok által kezelt alapokat és szerződéseket nem foglalja magában, ezekért tehát a Bizottság nem felelős. A görög hatóságok által közvetlenül kezelt alapokért a görög hatóságok közvetlenül felelnek.

A Bizottság felelősségi körébe tartozó technikai segítségnyújtási tevékenységeket az Európai Szociális Alap (ESZA) és az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) finanszírozza központi szinten (olyan technikai segítségnyújtási tevékenységek, amelyek tekintetében a Bizottság közvetlen szerződéseket kötött nemzetközi szervezetekkel, nemzeti ügynökségekkel és tagállami szakértőkkel) a közös rendelkezésekről szóló 1303/2013/EU rendelet 58. cikke értelmében. Ezt el kell különíteni az operatív program technikai segítségnyújtáshoz rendelt forrásaitól, amelyeket a görög hatóságok használnak fel a közös rendelkezésekről szóló 1303/2013/EU rendelet 59. cikkének értelmében, hogy megosztott irányítás keretében szerződéseket kössenek és finanszírozzák a technikai segítségnyújtási tevékenységeket. Ekként ez utóbbiakat nem lehet „egyetlen technikai segítségnyújtási program” részének tekinteni.

A Görögország-munkacsoport a közvetlen felelőssége alá tartozó technikai segítségnyújtási tevékenységek végrehajtását követte nyomon. A megosztott irányítás keretében a tagállamok feladata az egyedi projektek megtervezése, nyomon követése és végrehajtása. A Bizottság az elfogadott mérföldkövek teljesítését a programok tekintetében benyújtott tagállami jelentések alapján kíséri figyelemmel.

IV

A „széles körű technikai segítségnyújtási program” tekintetében lásd a Bizottság I. pontra adott válaszát.

A Bizottság elismeri, hogy a Görögország-munkacsoport nem mindig ösztönözte a reformok előrehaladását, de ezt tágabb politikai összefüggésben kell vizsgálni, figyelembe véve a tagállamok és az Unió intézményei közötti hatáskörmegosztást. A strukturális reformok végrehajtása a görög hatóságok feladata volt és lesz, míg a Görögország-munkacsoport igény szerint tanácsot adott vagy segítséget nyújtott a görög hatóságoknak.

A Görögország-munkacsoport soha nem rendelkezett felhatalmazással vagy hatáskörrel ahhoz, hogy a reformokat a görög hatóságok igényeitől függetlenül hajtsa végre.

A Bizottság válasza az V. pont előtt található, „A szervezeti kiépítés nem volt teljes” címre

A Görögország-munkacsoport rugalmas szervezet volt, tekintettel arra, hogy alkalmazkodni tudott a gyorsan változó körülményekhez, valamint figyelembe véve a technikai segítség bizonyítottan bevált teljesítési módjait.

A Bizottság ezért nem ért egyet a Görögország-munkacsoport olyan jellemzésével, hogy az szervezeti kiépítését tekintve „nem volt teljes”.

V

Ami a Görögország-munkacsoport létrehozásakor alkalmazott bizottsági stratégiát illeti, a Görögországra vonatkozó makrogazdasági kiigazítási program biztosította a Görögország-munkacsoport megbízatásához és munkájához szükséges átfogó stratégiai irányvonalat, míg műveleteinek struktúráját és irányítását úgy alakították ki, hogy azonnal reagálni lehessen a kihívásokra és a változó körülményekre. A Görögország-munkacsoport létrehozásától eltérő bármely más lehetőséghez hosszadalmas jogalkotási eljárásra lett volna szükség, hogy módosítsák a – reformok végrehajtásához esetlegesen felhasználható – források biztosításáról szóló meglévő rendeleteket.

A Bizottság azzal az elsődleges céllal hozta létre a Görögország-munkacsoportot, hogy technikai segítséget nyújtson a görög hatóságoknak a program fő elemeinek végrehajtásához, többek között az EU strukturális alapjai felhasználásának javításához. A Görögország-munkacsoport létrehozása minőségileg javította a Görögország rendelkezésére álló meglévő segítséget, és bővítette annak hatályát.

A Görögország-munkacsoportot kifejezetten azzal bízták meg, hogy a hitelezőkkel történő egyeztetést követően segítse a görög hatóságokat a makrogazdasági kiigazítási program feltételeinek teljesítésében. (Lásd a Görögország-munkacsoport megbízatásának idevágó részeit: 1) „Állapítsa meg Görögországgal szoros együttműködésben, más tagállamok segítségével is élve, hogy Görögországnak milyen technikai segítségnyújtásra van szüksége az EU/IMF kiigazítási program teljesítéséhez, és koordinálja ezt a segítséget”; 2) „Segítse az illetékes görög hatóságokat a nyújtandó technikai segítségfajta részleteinek meghatározásában”).

A Görögország-munkacsoporton belüli tervezési ciklus kialakítása során tehát erre az általános környezetre reagáltak azzal, hogy a döntéshozatali folyamatban a technikai segítségnyújtás kivitelezésére különböző lehetőségeket vázoltak fel, ezzel biztosítva a szükséges rugalmasságot. Az intézkedések rangsorolása a következőktől függött: 1) A görög hatóságok igényei; és 2) a makrogazdasági kiigazítási programban meghatározott feltételek; e rangsort pedig a tárgyalások eredményeinek megfelelően ki kellett igazítani.

Tekintettel Görögország gyorsan változó politikai helyzetére a Görögország-munkacsoportnak sikerült megőriznie a technikai segítségnyújtási keret átfogó egységességét, együttműködve az egymást támogató technikai segítségnyújtási tevékenységek területfelelőseivel.

VI

A Bizottság szilárd szervezetet épített fel a Görögország-munkacsoport számára, amely szervezet megfelelően figyelembe vette az alapul szolgáló megbízatást és a technikai segítség hátterét. Ez biztosította a technikai segítségnyújtás sikerét. (Lásd még a Bizottság IV. és V. pontra adott válaszát.)

VII

A Görögországgal foglalkozó munkacsoport tevékenységeinek finanszírozása és költségvetésének meghatározása során teljes mértékben tiszteletben tartották a jogi keretet, továbbá a Bizottság meglévő szabályait és eljárásait. A Görögország-munkacsoport görög hatóságokkal együtt elfogadott technikai segítségnyújtási projektjeinek finanszírozása a Bizottság központi irányítása alatt álló alapokból származott, amit a későbbi bizottsági finanszírozási határozatok hagytak jóvá. Ekként a technikai segítségnyújtási tevékenységek finanszírozása a szokásos átláthatósági normákat követte, az adott bizottsági határozatokat pedig nyilvánosságra hozták.

Ugyanígy a Görögország-munkacsoport által a hosszú távú szerződések nemzetközi szervezetek vagy nemzeti ügynökségek számára történő odaítélése során alkalmazott eljárások megfeleltek a költségvetési rendeletben, valamint annak alkalmazási szabályaiban és a döntéshozatali eljárásban előírt eljárásoknak, ideértve a szükséges szakértelem technikai szintjének és a szolgáltatók szakosodási szintjének elemzését. Valamennyi kiválasztott nemzeti ügynökséget és nemzetközi szervezetet bizottsági szinten ellenőriztek (négy- és hatpilléres vizsgálat), amelynek során megerősítették ezek megfelelő tapasztalatát az uniós költségvetésből finanszírozott szerződések kezelésének területén.

A Bizottság egyetért azzal, hogy a szerződések szerint leszállítandó anyagokat és a szerződések várt eredményeit meg kell határozni. Jelenleg a költségvetési rendeletek és a hatpilléres szervezetekkel kötött keretmegállapodások ragaszkodnak az eredményalapú projektekhez a logikai keret meghatározását követve; ezek tekintetében az ár/érték arányt a szerződéskötési folyamat elején kell meghatározni. Megjegyzendő ugyanakkor, hogy a részt vevő szakértők és azon szerződések tekintetében, amelyek esetében a tevékenység coaching funkciókkal függ össze, a leszállítandó anyag nem határozható meg előzetesen, mivel a tevékenységekről szóló jelentéstételre mindig utólag kerül sor.

VIII

A Görögország-munkacsoport csak akkor tudott „rendszeres monitoringot” végezni, ha a technikai segítségnyújtást az ő mint ajánlatkérő közvetlen felelőssége körében végezték. A Bizottság megjegyzi, hogy a megosztott irányítás keretében a tagállamok feladata az egyedi projektek megtervezése, nyomon követése és végrehajtása. A tagállami nemzeti hatóság az érintett országban ellenőrző szerveket jelöl ki az irányítási és nyomonkövetési rendszer hatékony működésének felügyeletére. A Bizottság a program tekintetében benyújtott tagállami jelentések alapján nyomon követi az elfogadott mérföldkövek teljesítését (az egyedi politikai prioritások végrehajtásának előrehaladásáról eseti jelleggel kértek tájékoztatást a tagállamoktól). Ezért, míg a Görögország-munkacsoport ajánlatkérőként figyelemmel kísérte a közvetlen felelőssége alá tartozó technikai segítség megvalósítását, a reformok végrehajtásáért a görög hatóságok felelősek.

IX

A Bizottság elismeri, hogy a technikai segítségnyújtásnak a reformok általános előrehaladására gyakorolt hatása vegyes volt. Ezt tágabb politikai összefüggésben kell vizsgálni, figyelembe véve a tagállamok és az Unió intézményei közötti hatáskörmegosztást. A (strukturális) reformok végrehajtása a görög hatóságok feladata volt és lesz, míg a Görögország-munkacsoport igény szerint tanácsot adott vagy segítséget nyújtott a görög hatóságoknak.

Ajánlásaink

Lásd még a Bizottságnak az 1–7. ajánlásra alább adott válaszát.

Ajánlásaink a)

A Bizottság elfogadja az 1. ajánlást.

Ajánlásaink b)

A Bizottság elfogadja a 2. ajánlást.

Ajánlásaink c)

A Bizottság elfogadja a 3. ajánlást.

Ajánlásaink d)

A Bizottság elfogadja a 4. ajánlást.

A Bizottságnak a jogszabályi és szabályozási kerettel összhangban kell végrehajtania a technikai segítségnyújtást.

Ajánlásaink e)

A Bizottság elfogadja az 5. ajánlást.

A szolgáltatók kiválasztására irányuló eljárásokat a költségvetési rendelet határozza meg, és ezeket az eljárásokat minden, a görög hatóságoknak nyújtott technikai segítségben érintett bizottsági szolgálat betartja.

Lásd még a Bizottság VII. pontra adott válaszát.

Ajánlásaink f)

A Bizottság elfogadja a 6. ajánlást, és rendszeres monitoringot végez, ha a technikai segítségnyújtást az ő mint ajánlatkérő közvetlen felelőssége körében végzik.

Ajánlásaink g)

A Bizottság elfogadja a 7. ajánlást.

A Strukturálisreform-támogató Szolgálat (SRSS) jövőbeni tevékenysége hangsúlyt fektet e kapacitásépítési szempontra.

Bevezetés

03

A „technikai segítségre vonatkozó átfogó program” tekintetében lásd a Bizottság I. pontra adott válaszát.

A Görögország-munkacsoport létrehozásának célja olyan új megközelítés bevezetése volt, amellyel leküzdhetők a meglévő eszközök hiányosságai, javítható a bizottsági közreműködés hatása a válsággal jellemzett környezetben, és amelynek révén Görögország segítséget kaphat a szükséges reformok végrehajtásához.

07

A Görögország-munkacsoport működtetéséhez a Bizottság a bizottsági szolgálatoktól és a tagállamokból érkező szakértőkből szakértői csoportot állított össze, és azt a görög hatóságok rendelkezésére bocsátotta. A szükségletektől és a körülményektől függően a Görögország-munkacsoport a legmegfelelőbb megközelítést és forrásfelhasználási módot alkalmazta, ideértve többek között a Bizottságtól, nemzetközi szervezetektől, nemzeti ügynökségektől érkező szakértők és/vagy magasrangú tagállami tisztviselők görög minisztériumokba és közigazgatási szervekbe történő beépítését, műhelytalálkozók szervezését és szakértők rövid távra történő biztosítását.

I. rész

A Bizottság válasza a 15. pont előtt található, az „I. rész – A Görögország-munkacsoportnak volt működési struktúrája; stratégiája és külön költségvetése viszont nem” címre

A Bizottság úgy véli, hogy a Görögország-munkacsoport stratégiai irányvonalát az egyetértési megállapodás és a technikai segítség iránti görög igény határozta meg. Lásd az V. pontra adott választ és az e szakaszhoz kapcsolódó alábbi pontokat.

A Bizottság válasza a 15. pont előtt található, „A Görögország-munkacsoport a program elindításához képest későn és alternatívák figyelembevétele nélkül alakult meg” címre

A Bizottság a görög válság körülményeit figyelembe véve megfelelő intézményi felépítést választott a technikai segítségnyújtás teljesítésére.

Amint Görögország technikai segítségnyújtás iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz és a Bizottság meghozta az e segítség Görögország számára történő biztosításával kapcsolatos politikai döntést, a Görögország-munkacsoport létrejött.

A Görögország-munkacsoport kialakítási keretének és létrehozása indokainak megfelelőbb értékelése érdekében érdemes emlékeztetni arra, hogy a Bizottság azonnal fellépett, amint a probléma nyilvánvalóvá vált, és úgy járt el egy sürgős helyzetben, hogy közben kapacitáskorlátokkal szembesült.

17

A technikai segítségnyújtással foglalkozó eseti csoportok felszámolása majd újjáalakítása, mint Görögország és Ciprus esetében, jelentős veszteséget eredményezhet a szakértelem, a gyakorlati know-how és a hatékonyság szempontjából. Ezért, tekintettel a reform várható kihívásaira, a Bizottság úgy határozott, hogy állandó, de nagyon rugalmas kapacitásként létrehozza az SRSS-t a Bizottságon belül tágabb hatáskörrel, ezáltal a növekedést elősegítő közigazgatási és strukturális reformok kialakításához és végrehajtásához a helyzetre szabott szakértelmet és gyakorlati technikai segítséget tud nyújtani bármely tagállam számára, amely ezt kéri.

18

A Bizottság a görög válság körülményeit figyelembe véve megfelelő intézményi felépítést választott a technikai segítségnyújtás teljesítésére. A Bizottság felismerte, hogy egyértelműen szükség van a Görögország rendelkezésére álló meglévő technikai támogatás bővítésére, ezért a görög közigazgatás számára szélesebb körű technikai segítséget nyújtott, hogy gyorsítsa a reformok végrehajtását. A Görögország-munkacsoport a Bizottságon belül meglévő kiterjedt ismeretekre és szakértelemre épült.

A munkacsoport megbízatásának korlátozott tartama miatt a műveleti eljárásokat érintő alternatív lehetőségeket nem vettek figyelembe. Ugyanakkor az igazgatási és személyzeti rendelkezéseket érintően a költségvetés-tervezet és a költségvetési eljárás kialakítása, valamint az elszámolási gyakorlat keretében legalább évente felülvizsgálatra került sor.

A Bizottság válasza a 19. pont előtt található, „Hiányzik a mögöttes stratégia” címre

A Görögország-munkacsoport létrehozásakor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Görögország makrogazdasági kiigazítási programja átfogó stratégiai irányvonalat biztosít a csoport megbízatásához és munkájához. A Görögország-munkacsoport műveleteinek struktúráját és irányítását úgy alakították ki, hogy a kihívást jelentő, változó körülményekre gyorsan tudjon reagálni. A Bizottság a Görögország-munkacsoportot azzal az elsődleges céllal hozta létre, hogy technikai segítséget nyújtson a görög hatóságoknak a program fő elemeinek végrehajtásához és többek között az EU strukturális alapjai felhasználásának javításához. A Görögország-munkacsoport létrehozása minőségileg javította a Görögország rendelkezésére álló meglévő segítséget, és bővítette annak hatályát.

19

A Görögország-munkacsoport makrogazdasági kiigazítási programon alapuló stratégiai irányvonalán felül a Bizottság emlékeztet arra, hogy a munkacsoport tematikus területek és munkamódszerek szerinti bontásban már 2011. október 11-én általánosan vázolta a program tevékenységeit a biztosi testület előtt, ahol világosan meghatározta és kifejtette a technikai segítségnyújtás megszervezését, lehetséges finanszírozását és a segítségnyújtás módjait; ez kiegészült a valamennyi érdekelt (tagállamok, nemzetközi szervezetek és nemzeti ügynökségek, az eurócsoport üléseit előkészítő munkacsoport) finanszírozási módozatairól, a (közös és megosztott irányítás keretében) rendelkezésre álló összegekről és az EU költségvetési rendelete szerinti, a technikai segítségnyújtás továbbvitelét elősegítő „felgyorsítási” lehetőségről szóló tájékoztatásával. A Görögország-munkacsoport munkáját teljes működése alatt e megközelítések állandó jelleggel támasztották alá.

20

A Bizottság úgy véli, hogy a Görögország-munkacsoport teljesítette megbízatását azzal, hogy segítséget nyújtott a görög hatóságoknak a technikai segítségnyújtás iránti igények azonosításában.

Felmerül továbbá a reform megvalósításával kapcsolatos „nemzeti felelősségvállalás” alapelvének fontos kérdése is.

21

Részletesebb érvek tekintetében lásd a Bizottság V. pontra adott válaszát.

22

A megosztott irányítás körébe tartozó projektek esetében a tagállamok feladata az egyedi projektek megtervezése, nyomon követése és végrehajtása. A Bizottság a program tekintetében benyújtott tagállami jelentések alapján nyomon követi az elfogadott mérföldkövek teljesítését (az egyedi politikai prioritások végrehajtásának előrehaladásáról eseti jelleggel kértek tájékoztatást a tagállamoktól).

Ami a technikai segítségnyújtáshoz rendelt központi irányítású költségvetésből finanszírozott tevékenységeket illeti, a „Közigazgatási reform” operatív program (AROP) vezetőivel a vállalkozóval folytatandó tárgyalások megkezdése előtt jogosultság-ellenőrzést végeztek, különösen az átfedések elkerülése érdekében.

23

A Bizottság elismeri, hogy a technikai segítségnyújtás megtervezését megkönnyítette volna, ha az uniós költségvetésből külön költségvetési juttatást rendeltek volna e célra. Ugyanakkor a Görögország-munkacsoport a lehető legjobban felhasználta a rendelkezésre álló forrásokat.

A Bizottság úgy véli, hogy a görög hatóságok a Görögország-munkacsoport e felhasználást támogató valamennyi segítsége ellenére sem aknázták ki teljes mértékben a strukturális alapok finanszírozási lehetőségeit a technikai segítségnyújtás céljára. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy az AROP költségvetését csak akkor csökkentették a bizottsági szolgálatokkal egyetértésben, amikor már világossá vált, hogy e források (amelyeket konkrét évekhez rendeltek hozzá) egyébként elvesznek Görögország számára.

24

A teljes mértékben bizottsági irányítás alatt álló költségvetési tételek sokfélesége nem minősíthető hiányosságnak. Bizottsági szinten általános gyakorlat, hogy horizontális fellépések finanszírozására több költségvetési tételt rendelnek.

Ki kell emelni továbbá, hogy a Görögország-munkacsoport megbízatása nem terjedt ki a görög hatóságok által a strukturális alapokból finanszírozott és az AROP-on keresztül irányított technikai segítségnyújtási tevékenységek szisztematikus pénzügyi áttekintésére.

A technikai segítségnyújtásról szóló operatív program általános áttekintéséért a programmal foglalkozó bizottsági szolgálatok felelősek, míg az egyedi projektek részletes listáját a tagállam vezeti, amelynek azt kérelemre a szabályozási keretben előírtaknak megfelelően a bizottsági szolgálatok rendelkezésére kell bocsátania.

A Bizottság válasza a 25. pont előtt található, „A Görögország-munkacsoport belső szervezése rugalmas volt, de a munkaerő-szükségleteket nem megfelelő elemzés alapján határozták meg” címre

A Bizottság úgy véli, ez a cím jobban illeszkedne a következő szövegkörnyezetbe: a politikai helyzetre, továbbá a mélyülő válsággal és a sürgős fellépésekkel jellemzett környezet változó igényeihez szükséges rugalmasságra tekintettel nem lehetett egyes paramétereket, például a konkrét munkaerő-kiosztást előzetesen meghatározni.

26

Az, hogy a személyzet létszáma nem mindig érte el a lehetséges felső határt, nem érintette a Görögország-munkacsoport szokásos működését.

II. rész

28

Az „átfogó technikai segítségnyújtási program” megfogalmazás tekintetében lásd a Bizottság I. és 3. pontra adott válaszát.

32 Első francia bekezdés

A makrogazdasági kiigazítási programban meghatározott feltételekkel összhangban a görög hatóságok két technikai segítségnyújtási szerződést kötöttek az OECD-vel. Míg a Bizottság, közelebbről a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága kíséri figyelemmel az operatív programmal kapcsolatos mindennapi tevékenységeket, az OECD-vel kötött szerződések végrehajtásáért és nyomon követéséért a görög hatóságok voltak felelősek, az OECD pedig megtartotta a leszállítandó anyagok tartalma feletti teljes tulajdonjogot. A görög hatóságok kérelmére a Görögország-munkacsoport támogatást nyújtott a görög hatóságok és az OECD számára a megállapodásban előírt leszállítandó anyagok finomhangolásához, többek között a jogi megszövegezés kiszervezése, valamint a héával és a társasági joggal kapcsolatos szakértelem biztosítása révén, amint arra a Számvevőszék által vizsgált adminisztratívteher-csökkentési projekt esetében is sor került.

32 Második francia bekezdés

A Bizottság a strukturális alapok területén megkönnyítette a Portugália Görögország számára nyújtott támogatását. A két tagállam megállapodott abban, hogy némi tapasztalatcsere hasznos lenne. A lehetséges együttműködés elmaradásából nem származott pénzügyi veszteség sem a két fél, sem a Bizottság számára.

34

A Görögország-munkacsoportnak az adminisztratívteher-csökkentési projektben betöltött szerepe tekintetében lásd a Bizottság 32. pontra adott válaszát.

A Bizottság válasza a 35. pont előtt található, „A Görögország-munkacsoport többfajta technikai segítségnyújtási módot alkalmazott, de ezek közül néhány nem felelt meg a célnak” címre

A Bizottság úgy véli, hogy a Görögország-munkacsoport által alkalmazott segítségnyújtási módok megfelelőek voltak, és teljesítették azt a célt, amelyre azokat kiválasztották, teljes mértékben tiszteletben tartva a meglévő szabályozási és jogszabályi kereteket.

35

A külső szereplőknek a munka bizonyos szempontjainak kezelése érdekében történő bevonásával kapcsolatos döntés a műveleti szükségletekkel indokolható, ami összefügg a megbízatások időzítésével, továbbá a feladatok és a szükséges technikai készségek meglehetősen sajátos jellegével is.

36

A Számvevőszék által említett, adózás területén működő ügynökség egy sor olyan feladatot látott el, amelyek bizonyíthatóan hozzáadott értéket termeltek:

–a Görögország-munkacsoporttal együtt az alkalmas, tagállami közigazgatási szerveknél dolgozó vagy külső szakértők előzetes kiválasztása,

–szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés esetén az ajánlattételhez szükséges dokumentáció kidolgozása, a hirdetmény közzététele a megfelelő jelöltek számára, a beérkező ajánlatok elemzése, a szerződés odaítélése,

–a nemzeti közigazgatási szervtől történő kirendelés esetén a kirendelésimegállapodás-minta kidolgozása, tárgyalás a tagállami közigazgatási szervekkel,

–általában a szerződés pénzügyi igazgatása és végrehajtásának nyomon követése (számlák a tagállami igazgatási szervtől vagy a vállalkozótól, munkaidő-kimutatási lapok, jelentések) és szükség esetén a megállapodás módosítása.

39

A Görögországgal foglalkozó munkacsoport tevékenységeinek finanszírozása és költségvetésének meghatározása során teljes mértékben tiszteletben tartották a jogi keretet, továbbá a Bizottság meglévő szabályait és eljárásait.

Részletesebb érvek tekintetében lásd a Bizottság VII. pontra adott válaszát.

40

A területfelelős szerepe jóval meghaladja a pontos együttműködést: kiterjed az adott területen folytatott, szakértelmen, tanulmányokon, összehasonlító teljesítményértékelésen stb. alapuló állandó párbeszédre és támogatásra. Következésképpen a nemzeti ügynökségek bevonása a projektek végrehajtásába természetes választásnak tűnik, amelyet az ezen ügynökségek egyedi szakértelme és alkalmassága, továbbá nagyfokú szakosodása indokol (a költségvetési rendelet alkalmazási szabályai 190. cikke (1) bekezdésének f) pontja).

41

A görög hatóságok részére az ezen ügynökségen keresztül biztosított valamennyi szakértő jelentős tapasztalattal rendelkezett a közigazgatási reformok terén a saját országában (Franciaország, Anglia, Németország, Spanyolország stb.).

A görög közigazgatási reform szempontjából a nemzeti fejlesztési ügynökség Balkánon szerzett tapasztalata releváns volt. Az ügynökség emellett ismerte az előcsatlakozási támogatásban részesülő országokat. A közigazgatási szervezet nagy részét és a görög intézményeket történelmileg is befolyásolta e tagállam rendszere, ami szintén ösztönözte a görög hatóságokat, hogy a Görögország-munkacsoporttal és a reformpartnerrel együttműködve közösen kérjék e nemzeti fejlesztési ügynökség műveleti szintű támogatását.

A Bizottság válasza a 46. pont előtt található, „A támogatás kellően összhangban volt a reform alapvető szükségleteivel, de nem alapult mindig átfogó igényfelmérésen” címre

A Bizottság úgy véli, hogy a Számvevőszék megállapítását magában foglaló, „A támogatás kellően összhangban volt a reform alapvető szükségleteivel, de nem alapult mindig átfogó igényfelmérésen” címet összefüggéseiben kell vizsgálni. Az érvek tekintetében lásd a Bizottságnak az V. pontra, a bevezetés 19. pontjára és az e címet követő pontokra tett észrevételeit.

47 a)

2012 januárjában az OECD-nek a közirányításról szóló, „Greece: Review of the Central Administration” („Görögország: a központi igazgatás vizsgálata”) című áttekintő dokumentuma alapján elkészült a görög hatóságok által meghatározott közigazgatási reform ütemterve. A Görögország-munkacsoport által 2012–2013-ban biztosított technikai segítség erre az ütemtervre, továbbá a makrogazdasági kiigazítási programban meghatározott prioritásokra épült.

2014 kezdetén a technikai segítség – a Görögország-munkacsoport által a görög közigazgatási szervek számára a dokumentumok megszövegezéséhez nyújtott segítséggel kapcsolatos munkán keresztül – a reformstratégián és a közigazgatási reform kétéves cselekvési tervén alapult.

47 b)

A különböző ütemtervek és a Számvevőszéknek továbbított hétpilléres táblázat az OECD valamennyi ajánlását átvették. Ez az egyetértési megállapodással együtt módszeresen segített a technikai segítségnyújtás iránti igény hátterének megalkotásában. Ez kitűnik a reformstratégia és a kétéves cselekvési terv megszövegezéséből, amelyeket a görög közigazgatási szervekkel együtt készítettek el, és amelyek a projektek azonosításához és a hiányosságok kezeléséhez kiindulópontként az OECD ajánlásait veszik alapul.

47 c)

Az állami szintű irányítást illetően a reformügyi főtitkárság és tanács létrehozásának fontos elemét alkotta a miniszterek közötti koordináció; erre az OECD központi ajánlása nyomán került sor.

49

A megállapodást az IMF által végzendő munka terjedelmét érintő, a Bizottságnál felmerülő kezdeti bizonytalanságokra figyelemmel szövegezték meg, illetve a Bizottság technikai segítségnyújtási erőfeszítéseinek egy nagyon korai szakaszában a Bizottság azon képességét illető bizonytalanságra tekintettel, hogy tud-e helyszíni tanácsadó munkatársat biztosítani az adóigazgatás terén, aki hatékonyan támogatja az alapvető funkciókkal (adóbehajtás, adóellenőrzés, nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyek ellenőrzése, vitarendezés…) kapcsolatos munkát. Az állami bevételekkel foglalkozó főigazgatóság 2012 végén történő létrehozása történetesen fokozta az aktivitást a technikai segítségnyújtás területén, amelyet az IMF vállalt fel (intézményi reform és szervezet), míg a Bizottság (az adóbehajtással foglalkozó második munkatárs 2013 elején történő megérkezésével) át tudta venni e munka legnagyobb részét.

A felelősségek ezen új megosztását az IMF adóügyi osztálya által benyújtott, a 2012 decemberéig terjedő időszakot felölelő jelentése 2013 februárjában már tisztázta (lásd különösen a 16. pontot).

50

A Görögország-munkacsoport jelentős erőfeszítéseket tett azért, hogy egyértelmű határidőket tűzzön ki, amelyeket a kétéves cselekvési terv kialakítása révén kellett teljesíteni, ami részletesebb tervezést eredményezett. Ezeket a dokumentumokat a Számvevőszék megkapta.

A technikai segítségnyújtási igényeket a kezdeti időszakban kiigazították, hogy segítsék Görögországot az egyetértési megállapodás követelményeinek való megfelelésben és e követelmények elsőbbségi kezelésében. E területen a technikai segítségnyújtási igények kiigazítása nyilvánvaló politikai realitásból fakadt.

2. háttérmagyarázat

A Bizottság rá kíván mutatni arra, hogy jóllehet számos esetben a Görögország-munkacsoport belső aggályokat fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy a görög hatóságok teljesíteni tudják-e ezeket a határidőket, a Görögország-munkacsoport nem rendelkezett hatáskörrel e határidők módosítására.

A görög jogban és az egyetértési megállapodásban megállapított határidők teljesítéséhez az ütemterv szerint a központi közigazgatás összes dolgozója munkaköri besorolásának reformját hat hónapon belül (azaz 2012 júliusáig) kellett volna befejezni. A határidőt annak ellenére szabták meg így, hogy az eljárás jogi és szervezeti bonyolultságát már az OECD is felismerte, amikor feltérképezte a görög központi közigazgatást. A Görögország-munkacsoporttal és a területfelelőssel eredetileg kidolgozott, elfogadott tervek ellenére a görög hatóságok továbbra sem kezdték meg a klados rendszer reformját.

Az ütemtervek teljes mértékben megfeleltek az egyetértési megállapodás követelményeinek.

A reform előrehaladásának nyomon követése e területen nem tartozott a Görögország-munkacsoport hatáskörébe.

54 a)

Különösen az IMF által nyújtott technikai segítséget tekintve, a nyomon követésre a Bizottság/IMF által kidolgozott közös állapotfelmérő jelentések alapján került sor, amelyeket 2012 és 2014 között negyedévente készítettek el, és amelyek nagyon is elemezték a technikai segítségnyújtás eredményeit és előrejelezték a jövőbeni technikai segítségnyújtási igényeket és terveket.

Tekintettel a görög helyzet változásának mértékére és az egyetértési megállapodás felmerülő követelményeivel való kölcsönhatásra, e jelentések hasznosabb és működőképesebb eszközöknek bizonyultak, mint az eredeti megállapodásban foglalt nagyon általános cselekvési tervek rendszeres frissítései.

54 b)

Lásd a Bizottság 32. pontra adott válaszát. Az OECD-vel a közigazgatásiteher-csökkentési projekt kapcsán kötött szerződés végrehajtása és figyelemmel kísérése a görög hatóságok feladata maradt.

III. rész

A Bizottság válasza az 55. pont előtt található, a „III. rész – A technikai segítségnyújtás vegyes eredményeket ért el” címre

A Bizottság véleménye szerint a „III. rész – A technikai segítségnyújtás vegyes eredményeket ért el” címet összefüggéseiben kell értelmezi, tekintettel a görög hatóságok és a Bizottság sajátos, a technikai segítségnyújtás által a reformok általános előrehaladására gyakorolt hatásában betöltött szerepére. A tagállamok és az Európai Unió közötti hatáskörmegosztás értelmében a strukturális reformok végrehajtása a tagállam felelőssége. A strukturális reformok tényleges végrehajtása tehát a görög hatóságok feladata volt és lesz, míg a Görögország-munkacsoport igény szerint tanácsot adott vagy segítséget nyújtott a görög hatóságoknak.

Az 55. és 56. pontra adott közös válasz

A technikai segítségnyújtási tevékenységek és az ajánlások végrehajtása monitoringjának szükségességét tekintve figyelembe kell venni az intézmények programmal összefüggő monitoringfeladatát, és nem csak a Görögország-munkacsoport szerepét.

56

A Bizottság meglátása szerint a Görögország-munkacsoport figyelemmel kísérte a közvetlen felelősségi körébe tartozó technikai segítségnyújtási tevékenységek végrehajtását.

59

A megosztott irányítás hatálya alatt álló technikai segítségnyújtási projektek megvalósításával kapcsolatos késedelmet érintően a Bizottság rá kíván mutatni, hogy a makrogazdasági kiigazítási programban meghatározott feltételekkel összhangban az OECD-vel kötendő szerződést a görög hatóságok írták alá, így a szerződés végrehajtása és figyelemmel kísérése teljes egészében a görög hatóságok feladata maradt.

Lásd még a Bizottság 32. és 47. pontra adott válaszát.

60

A tagállamok és az Európai Unió közötti hatáskörmegosztás értelmében a strukturális reformok végrehajtása a tagállam felelőssége. A strukturális reformok tényleges végrehajtása tehát a görög hatóságok feladata volt és lesz, míg a Görögország-munkacsoport igény szerint tanácsot adott vagy segítséget nyújtott a görög hatóságoknak.

Közös válasz a 61–65. pontra

Lásd a Bizottság 60. pontra adott válaszát.

66

Görögország a 2007–2013 közötti programozási időszakot tekintve magas felhasználási arányt ért el, és ezzel uniós szinten jó helyen állt. Ez a bizottsági tisztviselők, a görög minisztériumok és az irányító hatóságok közötti fokozott együttműködés eredménye, amelynek az volt a célja, hogy adminisztratív segítséget nyújtson a határidők kitűzésével és a szükséges technikai támogatás biztosításával.

Közös válasz a 67–70. pontra

Lásd a Bizottság 60. pontra adott válaszát.

71

A Bizottság a haladás lassúságára és az adózási projektek révén történő technikai segítségnyújtás során tapasztalt nehézségekre jellemző okokat érintően egyetért a Számvevőszék elemzésével. Lásd még a Bizottság 60. pontra adott válaszát.

72

Lásd a Bizottság 60. pontra adott válaszát.

Következtetések és ajánlások

74

A „széles körű technikai segítségnyújtási program” bizottsági értelmezése tekintetében lásd a Bizottság I. pontra adott válaszát.

1. ajánlás

A Bizottság elfogadja az 1. ajánlást.

Az új SRSS szolgálat az új technikai segítségnyújtási feladatok elosztása során figyelembe veszi ezt az ajánlást.

A Bizottság szándékában áll, hogy a Számvevőszék e javaslatát belefoglalja az SRSS tevékenységi keretének meghatározásába.

76

A Bizottság úgy véli, hogy a Görögország-munkacsoport teljesítette megbízatását. Lásd a Bizottságnak az e jelentés II. részére adott válaszát.

76 Első francia bekezdés

A Bizottság meglátása szerint a technikai segítségnyújtás bizonyítottan optimális volt a beépített és rövid távú, helyi és nemzetközi szakértők kombinációjával, ezáltal a feladatok és a szükséges technikai készségek meglehetősen sajátos jellegének állandó figyelembevétele mellett a reformok több területét lehetett felölelni.

A technikai segítségnyújtás különböző mechanizmusai közül a külső vállalkozók igénybevétele kiemelt fontosságú volt a technikai segítségnyújtás szempontjából azokon a területeken, ahol a Bizottságon belül a szakértelem nem állt rendelkezésre.

A Bizottság tehát a meglévő eszközök felhasználásával kötött szerződést az előírt követelményeknek megfelelő szakértőkkel.

A személyzeti szabályzat rendelkezései alapján a Bizottság átmeneti jelleggel közvetlenül is foglalkoztatott szakértőket; a külső szakértők alkalmazására az igények felmérését követően került sor.

A Bizottság tehát csak a görög környezetben biztosítandó sürgős megoldások keretében szükséges forrásokat alkalmazta, ideértve a szolgáltatók számát és a külső szakértőket.

76 Második francia bekezdés

A Bizottság a szolgáltatókat a jogi kerettel és a meglévő bizottsági szabályokkal teljes összhangban választotta ki.

76 Negyedik francia bekezdés

A Bizottság szerint a feladatmeghatározások kidolgozása megfelelő volt. A Bizottság a projekt típusától, a makrogazdasági kiigazítási program feltételeitől, a végrehajtandó beavatkozástól, a vállalkozó fellépésben való közreműködésének körülményeitől és a projekt előrehaladásának állásától függően a feladatmeghatározások és a cselekvési tervek kidolgozása során különböző és egyedi megközelítéseket alkalmazott.

Lásd még a Bizottság 49. és 50. pontra adott válaszát.

2. ajánlás

A Bizottság elfogadja a 2. ajánlást.

3. ajánlás

A Bizottság elfogadja a 3. ajánlást.

Figyelembe véve a (euróövezetbe tartozó és azon kívüli) tagállamok, a Bizottság, továbbá a nemzetközi és nemzeti szervezetek jelentős erőfeszítéseit, hogy támogassák Görögországot a válság leküzdésében, továbbá a reform szükséges megtervezésében és végrehajtásában, a Bizottság úgy látja, a bevont érdekeltek száma megfelelő volt.

A partnerek száma tehát tükrözte a támogatás rendeltetésének teljes mértékű megvalósításához szükséges fellépéseket.

4. ajánlás

A Bizottság elfogadja a 4. ajánlást.

A Görögország-munkacsoport stratégiáját nagyfokú rugalmasság jellemezte, hogy lehetővé tegye a gyors és hatékony válaszadást a mélyülő válsággal és a sürgős fellépésekkel jellemzett környezet változó igényeire; e rugalmasság bizonyítottan megfelelően igazodott a körülményekhez. A Bizottság rá kíván mutatni, hogy a szükségletektől és a körülményektől függően a Görögország-munkacsoport a legmegfelelőbb megközelítést és forrásfelhasználást alkalmazta, ideértve többek között a Bizottságtól, nemzetközi szervezetektől, nemzeti ügynökségektől érkező szakértők és/vagy tagállami magas rangú tisztviselők görög minisztériumokba és közigazgatási szervekbe történő beépítését, műhelytalálkozók szervezését és szakértők rövid távra történő biztosítását.

Ezért a Görögország-munkacsoporton belüli tervezési ciklus kialakítása ezen általános környezetnek felelt meg, és garantálta a technikai segítségnyújtás kivitelezésének különböző lehetőségeivel kapcsolatos döntéshozatali folyamatban szükséges rugalmasságot. A tevékenységek rangsorolása a görög hatóságok kérésétől és a gazdasági kiigazítási program feltételeitől függött, és azt a tárgyalások eredményeihez kellett igazítani.

5. ajánlás

A Bizottság elfogadja az 5. ajánlást.

A Görögország-munkacsoport által a hosszú távú szerződések nemzetközi szervezetek vagy nemzeti ügynökségek számára történő odaítélésére alkalmazott eljárások megfeleltek a költségvetési rendeletben, annak alkalmazási szabályaiban, továbbá a döntéshozatali eljárásban előírt eljárásoknak.

Valamennyi kiválasztott nemzeti ügynökséget és nemzetközi szervezetet bizottsági szinten ellenőriztek (négy- és hatpilléres vizsgálat), amelynek során megerősítették ezek megfelelő tapasztalatát az uniós költségvetésből finanszírozott szerződések kezelésének területén.

A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy további erőfeszítésekre került sor az eredményalapú megközelítés nyomán a költségvetési rendelet 2013-as hatálybalépését követően: új keretmegállapodásokat írtak alá hatpilléres szervezetekkel, amely megállapodások ragaszkodnak az eredményalapú projektekhez a logikai keret meghatározását követve, és amelyek tekintetében az ár/érték arányt a szerződéskötési folyamat elején kell meghatározni.

77

A Bizottság figyelemmel kísérte a technikai segítségnyújtás végrehajtásának egészét. A reformok végrehajtását szolgáló konkrét projektekért a görög hatóságok feleltek, ezért azok nem tartoztak bizottsági monitoring hatálya alá.

79

Lásd a Bizottságnak az e jelentés III. részére és az 55. pontra adott válaszát.

6. ajánlás

A Bizottság elfogadja a 6. ajánlást, és rendszeres monitoringot végez, ha a technikai segítségnyújtást az ő mint ajánlatkérő közvetlen felelőssége körében végzik.

Az SSRS fellépésének alapjául szolgáló új keret kialakítása során a Bizottság előzetes elemzésében figyelembe veszi a technikai segítségnyújtási fellépések Görögország-munkacsoport általi végrehajtása során levont tanulságokat és szerzett tapasztalatokat. A Bizottság ezenfelül ajánlati felhívás közzétételét mérlegeli, amely a Görögországban végzett tevékenységek utólagos értékelésére irányulna, mihelyt valamennyi technikai segítségnyújtási tevékenység lezárul.

7. ajánlás

A Bizottság elfogadja a 7. ajánlást.

A jövőbeni SRSS-fellépések kiemelten kezelik e kapacitásépítési szempontot.

QJ-AB-15-020-HU-E    ISSN 1977-5733

A Görögország-munkacsoportot az Európai Bizottság 2011-ben állította fel, hogy széles körű technikai segítségnyújtással támogassa a gazdasági kiigazítási program végrehajtását. Jelentésünk azt vizsgálja, hogy a munkacsoport teljesítette-e megbízatását és hogy a Görögországnak nyújtott támogatás eredményesen járult-e hozzá a reformfolyamathoz. Megállapítottuk, hogy a munkacsoport összességében működő mechanizmusnak bizonyult a technikai segítségnyújtás bonyolult feladatainak ellátására és koordinálására. Voltak ugyanakkor hiányosságok néhány projekt kialakításában, és a reformfolyamat haladására gyakorolt befolyás tekintetében csak vegyes eredmények születtek.