EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis +352 4398-1

E-pasts: eca-info@eca.europa.eu

Internets: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads

Print | ISBN 978-92-872-3442-1 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/296971 | QJ-AB-15-020-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-3452-0 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/78387 | QJ-AB-15-020-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3493-3 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/61200 | QJ-AB-15-020-LV-E

© Eiropas Savienība, 2015. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

LV
2015

Nr. 19

Īpašais ziņojums

Lai uzlabotu tehniskās
palīdzības sniegšanu
Grieķijai, lielāka uzmanība
jāpievērš rezultātiem

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu

Revīzijas darba grupa

Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Milan Martin Cvikl vadītā IV apakšpalāta, kuras pārziņā ir ieņēmumu, pētniecības un iekšējās nozaru politikas, finanšu un ekonomikas pārvaldības un Eiropas Savienības iestāžu un struktūru revīzija. Revīziju vadīja ERP loceklis Baudilio Tomé Muguruza, un tajā piedalījās šādi darbinieki: locekļa biroja vadītājs Daniel Costa de Magalhães un atašejs Ignacio García de Parada, direktors Zacharias Kolias, darba grupas vadītāja Kamila Lepkowska un revidenti Giuseppe Diana, Mirko Gottmann, Efstathios Efstathiou un Theodoros Karantanos.

No kreisās uz labo: T. Karantanos, D. Costa de Magalhães, K. Lepkowska, Z. Kolias, B. Tomé Muguruza, G. Diana, M. Gottmann, I. García de Parada un E. Efstathiou.

Saturs

Akronīmi un saīsinājumi

Kopsavilkums

Ievads

Grieķijas krīze un ekonomikas korekciju programmas

Tehniskā palīdzība programmu īstenošanas atbalstam

Tehniskās palīdzības tvērums un metodes

Revīzijas tvērums, mērķi un pieeja

Revīzijas tvērums un mērķi

Revīzijas pieeja

I daļa. Darba grupai Grieķijas jautājumos bija funkcionāla darbības struktūra, bet trūka vienotas stratēģiskas ievirzes un atsevišķa budžeta

Darba grupu Grieķijas jautājumos izveidoja vēlu, salīdzinot ar programmas sākumu, un neņemot vērā alternatīvas

Nav vienota stratēģiska dokumenta

Darba grupai Grieķijas jautājumos nebija piešķirts īpašs budžets

Darba grupai Grieķijas jautājumos bija elastīga iekšējā organizācija, bet vajadzīgo darbinieku skaits nebija noteikts, pamatojoties uz pienācīgu analīzi

II daļa. Darba grupa Grieķijas jautājumos kopumā izpildīja savu mandātu, bet bija nepilnības

Lielas problēmas sarežģītos apstākļos

Koordinācijas sistēma darbojās apmierinoši

Darba grupas Grieķijas jautājumos loma revidētajos projektos ievērojami atšķīrās

Darba grupa Grieķijas jautājumos izmantoja dažādus tehniskās palīdzības sniegšanas veidus, tomēr daži no tiem neatbilda palīdzības būtībai

Tehniskās palīdzības sniedzēju atlase ne vienmēr balstījās uz rūpīgu alternatīvu analīzi

Atbalsts ES līdzekļu apguves paātrināšanai bija pienācīgi strukturēts

Atbalsts bija pienācīgi pielāgots galveno reformu vajadzībām, bet ne vienmēr balstījās uz visaptverošu vajadzību analīzi

Dažu līgumu darba uzdevumi nebija skaidri definēti

Tehniskā palīdzība atbilda programmas prasībām

Darba grupa Grieķijas jautājumos efektīvi uzraudzīja tehnisko palīdzību …

… un dažādā mērā ārējo pakalpojumu sniedzēju padarīto

III daļa. Tehniskās palīdzības rezultāti nebija viendabīgi

Darba grupa Grieķijas jautājumos neveica regulāru tehniskās palīdzības rezultātu un ietekmes uzraudzību

Apmierinoši tiešie rezultāti, bet reizēm sasniegti novēloti

Neviendabīgs ieguldījums reformu procesā

Valsts pārvalde

Uzņēmējdarbības vide

Struktūrfondi

Nodokļu sistēma (ieņēmumu administrācija)

Spēju veidošana

Secinājumi un ieteikumi

Tehniskās palīdzības plānošana un organizācija

Darba grupas Grieķijas jautājumos mandāta izpilde

Tehniskās palīdzības rezultāti

I pielikums. | Tehniskās palīdzības projektu apskats atbilstoši politikas jomai
II pielikums. | Revidēto tehniskās palīdzības projektu apskats
III pielikums. | Revīzijas gaitā apmeklētās struktūras
IV pielikums. | Iemaksu nolīgums starp Administratīvo reformu un e-pārvaldes ministriju un ESAO par administratīvā sloga samazināšanu Grieķijā
V pielikums. | Darba grupas Grieķijas jautājumos nozīme tehniskās palīdzības sniegšanā atbilstoši politikas jomai

Komisijas atbilde

Akronīmi un saīsinājumi

ARDP: Administratīvo reformu darbības programma

DGGJ: Darba grupa Grieķijas jautājumos

Ekonomikas un finanšu lietu ĢD (ECFIN): Eiropas Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts

ERAF: Eiropas Reģionālās attīstības fonds

ESAO: Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija

ESF: Eiropas Sociālais fonds

FISCALIS programma: ES sadarbības programma valstu nodokļu administrācijām

GAM: Grieķijas aizdevuma mehānisms

GSCO: Grieķijas Republikas koordinācijas ģenerālsekretariāts

IID: Iekšējo ieņēmumu dienests (ASV valdības aģentūra, kas atbild par nodokļu iekasēšanu un nodokļu likuma piemērošanu)

Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD: Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts

Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD: Eiropas Komisijas Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts

SM: Saprašanās memorands

SVF: Starptautiskais Valūtas fonds

TAIEX: Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas instruments

Kopsavilkums

I

Smagas finanšu krīzes laikā 2010. gada pavasarī Grieķija lūdza finanšu palīdzību starptautiskajai sabiedrībai. Atbildot uz šo lūgumu, eurozonas dalībvalstis un SVF sāka īstenot divas secīgas ekonomikas korekciju programmas. 2011. gada vasarā Komisija sāka tehniskās palīdzības programmu, kura bija jākoordinē struktūrai, ko sauca par Darba grupu Grieķijas jautājumos (DGGJ), lai palīdzētu īstenot reformas, par kurām bija vienojušās Komisija un Grieķijas iestādes.

II

DGGJ galvenais uzdevums bija atbalstīt ekonomikas korekciju programmu paredzēto reformu īstenošanu un paātrināt ES līdzekļu apguvi. Tehnisko palīdzību sniedza DGGJ darbinieki un eksperti no citu dalībvalstu civildienesta, starptautiskām organizācijām un privātā sektora. Tehniskajai palīdzībai bija dažādi veidi: sākot no pastāvīga atbalsta, ko Grieķijas iestādēm sniedza piesaistītie eksperti, līdz pētījumiem, ziņojumiem un īpašiem darbsemināriem.

III

Palātas revīzijas mērķis bija analizēt, kā DGGJ ir izpildījusi savus uzdevumus. Konkrēti, Palāta pārbaudīja DGGJ organizatorisko un finansēšanas kārtību, to, kā tehniskā palīdzība faktiski tika sniegta un uzraudzīta, kā arī tās ieguldījumu reformu īstenošanas gaitā. Palāta revidēja 13 tehniskās palīdzības projektus un ieguva citus pierādījumus, apmeklējot Komisiju, pakalpojumu sniedzējus, Grieķijas valdības departamentus un citas ieinteresētās personas.

Labi iecerēts pasākums, taču…

IV

DGGJ piedāvāja Komisijai elastīgu mehānismu plašās tehniskās palīdzības programmas koordinēšanai. Tehnisko palīdzību efektīvi sniedza Grieķijas iestādēm, bet tā ne vienmēr ietekmēja reformu attīstības gaitu. Tomēr šis novērtējums ir jāskata Grieķijas nestabilās politiskās situācijas un vajadzīgo reformu neatliekamības kontekstā.

Nepilnīga struktūra

V

Nepieciešamība steidzami reaģēt uz krīzi Grieķijā nozīmēja to, ka DGGJ tika izveidota ļoti ātri, netika pilnībā analizētas citas iespējas un nebija īpaši atvēlēta budžeta. Tai nebija vienota visaptveroša stratēģiska dokumenta ne attiecībā uz tehniskās palīdzības sniegšanu, ne kārtību, kā izvērtēt vienlīdz svarīgas prioritātes, kaut arī DGGJ bija pilnvarota apzināt un koordinēt tehnisko palīdzību. Tā kā šāda dokumenta nebija, darba grupa sadarbojās ar Grieķijas iestādēm “pēc pieprasījuma” un balstījās uz programmu nosacījumiem.

Atbilstoša tehniskā palīdzība

VI

Neraugoties uz nepilnībām, kas ietekmēja DGGJ izveidi, Palāta konstatēja, ka visās revidētajās jomās tehniskās palīdzības sniegšana bija atbilstoša un kopumā saskanēja ar programmas prasībām. Līdz 2014. gada novembrim DGGJ koordinēja 118 tehniskās palīdzības projektus 12 politikas jomās. Lai gan šī koordinācija tika īstenota pastāvīgā spriedzē laika trūkuma dēļ, DGGJ ir izveidojusi elastīgu un daudzveidīgu sistēmu tehniskās palīdzības sniegšanai.

Dažos projektos vājas procedūras

VII

Kopumā sarežģītā tehniskās palīdzības sniegšanas procesa koordinācija, ko veica DGGJ, bija funkcionāla un pat inovatīva, bet projekta līmenī sistēma ne vienmēr izrādījās efektīva. Procedūras tehniskās palīdzības sniedzēju atlasei ne vienmēr balstījās uz rūpīgu pieejamo alternatīvu analīzi. Dažiem ilgtermiņa palīdzības projektiem bija konceptuāli trūkumi tādā ziņā, ka ar pakalpojumu sniedzējiem parakstītajos līgumos nebija skaidri noteikts, kas tiem būtu jāpiegādā.

Uzraudzību varētu uzlabot

VIII

DGGJ sistēma tehniskās palīdzības progresa uzraudzībai bija efektīva, bet ārpakalpojumu sniedzēju darba pārbaužu biežums ļoti atšķīrās. Turklāt DGGJ regulāri neuzraudzīja ne to, kā Grieķijas iestādes izpildīja ieteikumus, ne plašāku tehniskās palīdzības ietekmi, kaut arī tas būtu palīdzējis plānot tehnisko palīdzību.

Tehniskās palīdzības konteksts

IX

Tehniskās palīdzības ietekme uz reformu vispārējo gaitu bija neviendabīga. Progress strukturālo reformu izdevumu jomā bija labs, bet tehniskā palīdzība bieži vien bija tikai daļēji efektīva valsts pārvaldes un nodokļu sistēmas reformas jomā. Tomēr reformu īstenošana bija ārpus DGGJ ietekmes sfēras un to iespaidoja vairāki ārēji faktori.

Palātas ieteikumi

a)Tehniskās palīdzības sniegšanai paredzētas struktūras izveides pamatā ir jābūt stratēģijai ar labi formulētiem mērķiem.

b)Komisijai ir jāizveido ārēju ekspertu komanda, lai tos varētu norīkot pēc vajadzības tehniskās palīdzības projektos dalībvalstīs.

c)Lai nodrošinātu saskanīgu tehnisko palīdzību un samazināt koordinācijas darbu, konkrētās politikas jomās Komisijai jāizvēlas optimāls partneru skaits.

d)Tehniskajai palīdzībai ir jānosaka prioritātes, tai jābūt mērķtiecīgai un tā jāsniedz, izmantojot piemērotāko un efektīvāko īstenošanas veidu saskaņā ar esošo tiesisko regulējumu.

e)Komisijai jāizraugās pakalpojumu sniedzēji, balstoties uz salīdzinošu analīzi, un tehniskās palīdzības līgumos skaidri jādefinē veicamā darba apmērs.

f)Komisijai jānodrošina tehniskās palīdzības īstenošanas regulāru uzraudzību un novērtējumu, ņemot vērā izvirzītos mērķus un īstenošanas gaitā iepriekš gūto pieredzi.

g)Tehniskā palīdzība jāvērš uz valstu pārvaldes iestāžu spēju stiprināšanu, lai nodrošinātu darbības turpināšanu un reformu ilgtspēju.

Ievads

Grieķijas krīze un ekonomikas korekciju programmas

01

Smagas valsts finanšu krīzes laikā 2010. gada pavasarī Grieķija lūdza finanšu palīdzību starptautiskajai sabiedrībai. Atbalstu sniedza eurozonas dalībvalstis Grieķijas aizdevumu mehānisma (GAM) veidā saskaņā ar pirmo ekonomikas korekciju programmu (ko parakstīja 2010. gada maijā). Tam sekoja aizdevums no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI) saskaņā ar otro korekciju programmu (2012. gada marta vienošanās). Sākotnējā summa, par kuru Grieķijas aizdevuma mehānismam eurozonas valstis uzņēma saistības, bija 80 miljardi EUR, vēl 30 miljardi EUR nāca no SVF. Kopējās saistības no eurozonas un SVF abās programmās pašlaik ir sasniegušas 245,7 miljardus EUR.

02

Finanšu atbalsta kompleksu papildināja visaptveroša reformu programma, par kuru vienojās Troika jeb Trijotne (Komisija, SVF un ECB) un Grieķijas iestādes un kura izklāstīta saprašanās memorandā (SM). Tajā definēti īpaši finansiālā atbalsta nosacījumi un paredzēta regulāra pārskatīšana (pirmo programmu pārskatīja piecas reizes, otro – četras reizes, jaunākā pārskatīšana notika 2014. gada aprīlī). Intervences loģika balstījās uz trim mērķiem:

οatgūt finanšu tirgu uzticību un fiskālo stabilitāti;

οveicināt ekonomisko izaugsmi un atjaunot konkurētspēju;

οaizsargāt finanšu sektora stabilitāti.

Tehniskā palīdzība programmu īstenošanas atbalstam

03

Lai atbalstītu saprašanās memorandā prasīto reformu īstenošanu un paātrinātu ES līdzekļu apgūšanu, 2011. gada vasarā Komisija izveidoja Darba grupu Grieķijas jautājumos (DGGJ). Darba grupas mandāts aprakstīts 1. izcēlumā. Komisijas plānu, kas paredzēja “visaptverošu tehniskās palīdzības programmu Grieķijai”, Padome apstiprināja savā 2011. gada 23.–24. jūnija sēdē.

1. izcēlums

DGGJ mandāts

Darba grupas pienākumos ietilpa:

1)ciešā sadarbībā ar Grieķiju un ar citu dalībvalstu palīdzību apzināt un koordinēt tehnisko palīdzību, kas Grieķijai vajadzīga, lai īstenotu ES/SVF korekciju programmu;

2)palīdzēt attiecīgajām Grieķijas iestādēm detalizēti formulēt, kāda veida tehniskā palīdzība ir jāsniedz;

3)ieteikt likumdošanas, reglamentējošus, administratīvus un vajadzības gadījumā (pār)plānošanas pasākumus paātrinātai ES līdzekļu apgūšanai (..);

4)sagatavot skaidrus darba uzdevumus visiem tehniskās palīdzības piešķīrumiem, precīzi norādot tehniskās palīdzības raksturu un apmēru, (..) budžeta līdzekļus un cilvēkresursus un sagaidāmos rezultātus ar atskaites punktiem un pabeigšanas termiņiem;

5)sagatavot ceturkšņa progresa ziņojumus Komisijai un Grieķijas iestādēm, kā arī, ja nepieciešams, biežākus brīdinājuma ziņojumus.

04

DGGJ tika izveidota kā organizācijas struktūrvienība, kas piesaistīta Komisijas Cilvēkresursu ģenerāldirektoram. Darba grupas vadītājam piešķīra ģenerāldirektora statusu, un viņam bija jāziņo tieši Komisijas priekšsēdētājam Ekonomikas un monetāro lietu komisāra vadībā. Saskaņā ar Komisijas 2012. gada 18. aprīļa lēmumu 2012. gada 1. maijā DGGJ pievienoja Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorātam, lai, “atbalstot Grieķijas korekciju programmu, Komisijas darbam nodrošinātu pēc iespējas augstāka līmeņa sinerģijas, koordināciju un saskaņotību”. DGGJ darbojās, izmantojot birojus Briselē un Atēnās un, sākot no 2015. gada februāra, tajos strādāja 65 darbinieki. DGGJ organizācijas struktūra ir attēlota 1. diagrammā.

1. diagramma

DGGJ organizācijas struktūra

Avots: ERP, pamatojoties uz Komisijas datiem.

Tehniskās palīdzības tvērums un metodes

05

Tehniskās palīdzības koncepcija nebija definēta īpašajā DGGJ vai Grieķijai sniegtā atbalsta kontekstā. Saskaņā ar Finanšu regulā noteikto definīciju tehniskā palīdzība ir “pasākumi atbalstam un spēju veidošanai, kas ir nepieciešamas programmas vai darbības īstenošanai, jo īpaši sagatavošanas, pārvaldības, uzraudzības, novērtēšanas, revīzijas un kontroles pasākumi”. Tehnisko palīdzību attīstības programmu veidā parasti sniedz starptautiskas organizācijas, palīdzot valstīm ar savām specializētām zināšanām un konsultācijām.

06

Grieķijai tehniskās palīdzības pasākumi aptvēra plašu tematisko diapazonu: 118 atsevišķi projekti 12 politikas jomās (sk. I pielikumu). DGGJ uzmanība bija vērsta uz valsts pārvaldes reformu, nodokļu sistēmas pilnveidošanu un atgriešanos pie izaugsmes, sekmējot uzņēmējdarbības vidi.

07

Praksē tehniskās palīdzības process sākās ar Grieķijas iestāžu formulētu atbalsta pieprasījumu. Pieprasījuma tvērums atspoguļoja programmas nosacījumus. DGGJ pārziņā bija apzināt un darīt pieejamus tehniskās palīdzības resursus un koordinēt īstenošanu. Pēc tam atbalstu sniedza DGGJ darbinieki vai ārēji eksperti, un tas notika īsu komandējumu, nelielas vērtības līgumu un ilgtermiņa palīdzības veidā. Dažos gadījumos Grieķijas valdība, ja tai bija labi panākumi kādā no politikas jomām, uzņēmās atbildību kā “jomas vadītājs” (vai “reformas partneris”).

08

Tehniskās palīdzības sniedzēji savus darba rezultātus – galvenokārt ekspertu pētījumus un pastāvīgu praktisku atbalstu – adresēja attiecīgajām Grieķijas iestādēm. Pēc tam šo iestāžu ziņā bija īstenot ieteikumus saskaņā ar programmas nosacījumiem un pašu iestāžu reformas darba kārtību. Tehniskās palīdzības process ir parādīts 2. diagrammā.

2. diagramma

Tehniskās palīdzības process

Avots: ERP, pamatojoties uz DGGJ datiem.

Revīzijas tvērums, mērķi un pieeja

Revīzijas tvērums un mērķi

09

Šajā revīzijā aplūkota ES tehniskā palīdzība, kas sniegta Grieķijai un ko koordinēja Darba grupa Grieķijas jautājumos. Galvenais mērķis bija novērtēt, cik efektīvi šī palīdzība tika pārvaldīta un kādā mērā tā pozitīvi ietekmēja reformu procesu Grieķijā.

10

Lai to noskaidrotu, Palāta pārbaudīja

οDGGJ organizācijas kārtību un tehniskās palīdzības finansēšanu un plānošanu (15.–26. punkts);

οtehniskās palīdzības sniegšanu, pamatojoties uz DGGJ mandātu (27.–54. punkts), un

οieguldījumu reformu virzīšanā (55.–73. punkts).

11

Šajā ziņojumā nav aplūkota ekonomikas korekciju programmu izstrāde, uzraudzība vai īstenošana.

Revīzijas pieeja

12

Palāta analizēja horizontālos aspektus¹, kas saistīti ar DGGJ izveidi, un tehniskās palīdzības pārvaldību kopumā, kā arī 13 projektu izlasi (sk. II pielikumu ieskatam). Paraugs aptvēra piecas politikas jomas, kas bija ļoti svarīgas veiksmīgam reformas procesam Grieķijā (valsts pārvalde, ieņēmumu administrācija, uzņēmējdarbības vide, piekļuve finansēm² un struktūrfondi).

13

Atsevišķi tehniskās palīdzības projekti tika atlasīti, pamatojoties uz šādiem kritērijiem: tēmas svarīgums reformas procesam, augsta īstenošanas pakāpe, aptver visus tehniskās palīdzības sniegšanas veidus un visus finansēšanas mehānismus.

14

Galvenais revīzijas darbs ietvēra DGGJ un citu attiecīgu Komisijas dienestu apmeklējumus. Pierādījumi tika vākti arī pakalpojumu sniedzēju, Grieķijas iestāžu un citu ieinteresēto personu revīzijās un informācijas ieguves apmeklējumos. Revīzijas laikā apmeklēto struktūru saraksts dots III pielikumā.

1Bez saistības ar konkrētām politikas jomām.

2Politikas joma “piekļuve finansēm” tika revidēta, bet būtisku konstatējumu nebija.

I daļa
Darba grupai Grieķijas jautājumos bija funkcionāla darbības struktūra, bet trūka vienotas stratēģiskas ievirzes un atsevišķa budžeta

Darba grupu Grieķijas jautājumos izveidoja vēlu, salīdzinot ar programmas sākumu, un neņemot vērā alternatīvas

15

Sarakstē, kas 2011. gada vasaras sākumā notika starp Grieķijas premjerministru un Komisiju, DGGJ izveidošana tika raksturota kā galvenais instruments sekmīgai sākotnējās ekonomikas korekciju programmas īstenošanai. Par pamatprocedūrām, tostarp par DGGJ mandāta tvērumu (sk. 1. izcēlumu), Komisija lēma 2011. gada 20. jūlijā. Saskaņā ar šo lēmumu pirmie darba norīkojumi stājās spēkā 2011. gada 1. septembrī. Šajā datumā savus pienākumus sāka pildīt deviņi darbinieki (tostarp galvenās vecākās amatpersonas), un nākamajos divos mēnešos viņiem pievienojās vēl 30, tādējādi 2011. gada oktobra beigās DGGJ jau bija 39 darbinieki.

16

Līdz tam laikam jau notika piektā pirmās ekonomikas korekciju programmas (kuru sāka īstenot 2010. gada maijā) pārskatīšana un bija veikti seši aizdevuma maksājumi 65 miljardu EUR vērtībā no kopējiem 73 miljardiem EUR, kas pirmās programmas īstenošanas gaitā būtu jāizmaksā no Grieķijas aizdevumu mehānisma un SFV (sk. 3. diagrammu).

3. diagramma

DGGJ izveide un finanšu maksājumi

Avots: ERP, pamatojoties uz DGGJ un SM datiem.

17

Bija iecerēts, ka DGGJ darbosies tik ilgi, cik ilgi būs vajadzīgs atbalsts programmas īstenošanai. 2015. gada 1. jūlijā šo darba grupu aizstāja ar jaunu “Strukturālo reformu atbalsta dienestu”, kas koordinēs izaugsmi veicinošas administratīvas un strukturālas reformas ES līmenī. Jauno struktūrvienību Komisija plānoja tā, lai gūtu labumu no pieredzes, praktiskas zinātības un darba metodēm, ko laika gaitā bija izstrādājusi gan DGGJ, gan Kipras atbalsta grupa, un šajā struktūrvienībā strādā tie, kas agrāk bija strādājuši abās minētajās struktūrās.

18

Izveidojot DGGJ, Komisija neanalizēja alternatīvas iespējas tehniskās palīdzības sniegšanai. Konkrēti, tā nepierādīja, ka DGGJ institucionāla izveide un mandāts bija vispiemērotākie pastāvošā spēju trūkuma novēršanai. Ar neatliekamību un politisku nenoteiktību var izskaidrot to, ka DGGJ izveides pamatā nebija kritiskas analīzes. Komisija paziņoja, ka darba grupas izveidē tā izmantoja pieredzi, kas gūta, sniedzot atbalstu Grieķijai pastāvošo instrumentu un tiesību ietvaros³. DGGJ darbības procedūras nekad netika pārskatītas, kaut arī ikgadēja pārskatīšana bija paredzēta Komisijas 2011. gada 20. jūlija lēmumā.

Nav vienota stratēģiska dokumenta

19

Kaut arī DGGJ prioritātes zināmā mērā bija noteiktas iekšējos dokumentos un prezentācijās, grupas darbību pamatā nebija vienota visaptveroša stratēģiska dokumenta. Piemēram, DGGJ nesagatavoja stratēģisko plānu, kur vidējā termiņā būtu noteikta detalizēta kārtība tehniskās palīdzības sniegšanai, prioritārie tehniskās palīdzības pasākumi un vajadzīgie resursi. Realitātē DGGJ stratēģiskā ievirze balstījās uz ekonomikas korekciju programmu, bet prioritāros pasākumus noteica Grieķijas iestāžu pieprasījums.

20

DGGJ koordinētie tehniskās palīdzības pasākumi galvenokārt tika sniegti “pēc pieprasījuma”. Pēc apspriešanās ar DGGJ Grieķijas iestādes divas reizes – 2011. un 2012. gadā – iesniedza detalizētus pieprasījumus un tad konkrētām politikas jomām atsevišķi tos atjaunināja. Šī reaktīvā un uz pieprasījumu balstītā pieeja ir pretrunā DGGJ daudz aktīvākajam mandātam, kas paredzēja “apzināt un koordinēt tehnisko palīdzību ciešā sadarbībā ar Grieķijas iestādēm”.

21

Pati DGGJ neveica regulāru vajadzību novērtējumu, lai noteiktu, kādām konkrētām tēmām vai jomām jānovirza tehniskā palīdzība un kādā ir prioritāšu secība. Saskaņā ar DGGJ mandātu prioritātes tika atvasinātas no saprašanās memoranda. Tomēr, ņemot vērā saprašanās memoranda plašo tvērumu, tas nevarēja kalpot par tiešiem norādījumiem tehniskās palīdzības sniegšanai, jo DGGJ resursi un Grieķijas iestāžu administratīvā kapacitāte bija ierobežoti. Neraugoties uz šiem ierobežojumiem, DGGJ atsevišķos gadījumos piedāvāja tehnisko palīdzību, kas pārsniedza Grieķijas iestāžu sākotnējos pieprasījumus, galvenokārt tādās pozīcijās kā “Inovācija” un “Garantēts ienākumu minimums”.

22

DGGJ nebija pārskata par tiem Grieķijā īstenotajiem tehniskās palīdzības projektiem, kurus finansēja no citiem avotiem, nevis no ES budžeta, ko tieši pārvaldīja Komisija (tostarp no struktūrfondiem, piemēram, dalītajā pārvaldībā no ESF). Kaut arī DGGJ nebija atbildīga par struktūrfondu projektu īstenošanu vai uzraudzību, šāds pārskats būtu noderējis tehniskās palīdzības plānošanai uz uzraudzībai. Tā kā tehniskajai palīdzībai un struktūrfondiem ir līdzīgi mērķi, bija jāņem vērā sagatavošanās darbi projektiem, kurus īstenoja saskaņā ar darbības programmām, – tas būtu palīdzējis panākt pilnīgas sinerģijas ar tehniskās palīdzības projektiem.

Darba grupai Grieķijas jautājumos nebija piešķirts īpašs budžets

23

DGGJ nekad nebija īpaši atvēlēta budžeta, bet tās darbības un tehniskās palīdzības pasākumus finansēja no vairākām budžeta pozīcijām (īpaši no Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Komisijas administratīvā budžeta). Saistībā ar valsts pārvaldes reformu Palāta konstatēja, ka struktūrfondu piedāvātās finansēšanas iespējas tehniskās palīdzības mērķiem nebija pilnībā izmantotas. Ar tehnisko palīdzību saistītās darbības programmas (AROP) budžets bija ievērojami samazināts un pārorientēts uz darbībām, kas nav tieši saistītas ar centrālās pārvaldes reformu.

24

Tā kā finansēšana notika no dažādām budžeta pozīcijām, Komisija nespēja precīzi noteikt kopējās saistības (un tādējādi arī potenciālās kopējās izmaksas) tehniskās palīdzības pasākumiem Grieķijā. Pamatojoties uz DGGJ sniegto informāciju, tehniskās palīdzības pasākumu saistībās⁴, ko pārvaldīja centralizēti un tieši, 2011.–2013. gadā bija 11,2 miljoni EUR. Papildus minētajam budžetam dažus tehniskās palīdzības pasākumus finansēja, izmantojot struktūrfondus, ko pārvaldīja dalīti⁵. Saskaņā ar 2014. gada martā augsta līmeņa sanāksmē sniegto informāciju⁶ kopējā uzņemto saistību summa šiem pasākumiem 2011.–2014. gadā bija 14,2 miljoni EUR. Ņemot vērā abus finansēšanas avotus, visvairāk finansētā joma bija sabiedrības veselība. Ieņēmumu administrācija un uzņēmējdarbības vide visvairāk finansējuma saņēma saskaņā ar centralizēto pārvaldību (sk. 4. diagrammu).

4. diagramma

Tehniskās palīdzības saistības atbilstoši politikas jomām (2011.–2013. gadā)¹

12011.–2014. gadā saistībām dalītajā pārvaldībā.

Avots: ERP, pamatojoties uz DGGJ datiem.

Darba grupai Grieķijas jautājumos bija elastīga iekšējā organizācija, bet vajadzīgo darbinieku skaits nebija noteikts, pamatojoties uz pienācīgu analīzi

25

DGGJ darbs bija organizēts atbilstoši 11 ar politiku saistītām uzdevumu grupām, bet viena “horizontālā grupa” atbildēja par tehniskās palīdzības koordinēšanu un pārvaldību. Šīs uzdevumu grupas atspoguļoja SM struktūru un galvenās problēmas, ar kurām reformu procesā sastapās Grieķija. Katru uzdevumu grupu vadīja koordinators, kurš uzņēmās kopējo atbildību par darba iekšējo organizāciju, komunikāciju un vispārējo DGGJ dokumentu sagatavošanu. Bija iecerēts, ka koordinatori arī apzinās projektus, kas varētu interesēt citas uzdevumu grupas, un īstenos saziņu ar Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta ģeogrāfisko nodaļu. Šāda struktūra ļāva darbiniekiem (tostarp koordinatoriem) strādāt vairāk nekā vienā grupā un DGGJ vadībai – elastīgi un ātri pielāgot resursu piešķīrumus.

26

DGGJ maksimālais darbinieku skaits – 67 cilvēki, kas tajā strādāja 2012. gada aprīlī, nebalstījās uz faktisko vajadzību analīzi. 2014. gada 1. februārī darbinieku skaits bija krietni samazinājies (deviņas brīvas amata vietas). Līdz 2015. gada februārim pēc darbā pieņemšanas procedūru pabeigšanas bija palikušas tikai divas brīvas amata vietas. Sākot no 2015. gada 1. jūlija, DGGJ iekļāva Strukturālo reformu atbalsta dienestā.

3Sadarbības sistēma, piemēram, ietvēra Eiropas Komisijas pastāvīgu pārstāvniecību Atēnās, tehnisku darba grupu, ko struktūrfondu īstenošanas atbalstam izveidoja pie Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta, un pastāvīgus programmas uzraudzītājus no Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta.

4Izņemot personāla un administratīvās izmaksas un saistības Fiscalis programmā.

5Centralizēta tieša pārvaldība nozīmē, ka naudu tieši tērē Komisijas darbinieki (līgumslēdzēju atlasei, dotācijām, līdzekļu pārskaitījumiem, uzraudzībai utt.). Dalītajā pārvaldībā budžeta izpilde ir deleģēta dalībvalstīm.

6Tehniskās palīdzības gaitas apspriešanai un koordinēšanai DGGJ regulāri organizēja sanāksmes. Piedalījās dalībvalstis, pakalpojumu sniedzēji un ieinteresētās personas.

II daļa
Darba grupa Grieķijas jautājumos kopumā izpildīja savu mandātu, bet bija nepilnības

27

DGGJ mandāts ietvēra piecus galvenos komponentus (sk. 1. izcēlumu). Šajā ziņojuma daļā analizēts, kādā mērā katrs no šiem komponentiem ir izpildīts.

DGGJ mandāts

1)Ciešā sadarbībā ar Grieķiju un ar citu dalībvalstu palīdzību apzināt un koordinēt tehnisko palīdzību, kas Grieķijai vajadzīga, lai īstenotu ES/SVF korekciju programmu.

Lielas problēmas sarežģītos apstākļos

28

DGGJ lielākā problēma bija izveidot visaptverošu tehniskās palīdzības programmu, lai atbalstītu korekciju programmu īstenošanu un Grieķijas reformu stabilitāti kopumā. No 2010. gada maija līdz 2011. gada oktobrim pirmā korekciju programma tika pārskatīta piecas reizes. Līdz DGGJ izveidošanai programmā bija iekļauti daudzi sīki nosacījumi, uz kuru pamata Grieķijas iestādes lūdza tehnisko palīdzību.

29

Pirmo triju pastāvēšanas mēnešu laikā DGGJ sāka tehniskās palīdzības iniciatīvas lielākajā daļā politikas jomu, kurās Grieķijas iestādes bija lūgušas atbalstu. No DGGJ pirmā ceturkšņa ziņojuma (2011. gada novembrī) redzams, ka tehnisko palīdzību tajā laikā īstenoja deviņās jomās, ietverot tādas svarīgas jomas kā budžets un nodokļu sistēma, publiskais sektors un uzņēmējdarbības vide. 2014. gada novembrī DGGJ aktīvi piedalījās 118 tehniskās palīdzības projektos. Sniedzot tehnisko palīdzību, DGGJ sastapās ar saspringtiem termiņiem, kas izrietēja no korekciju programmai pievienoto nosacījumu īstenošanas. Turklāt DGGJ bija jāstrādā ļoti nestabilos politiskajos apstākļos, kas prasīja bieži pielāgot pieeju tehniskās palīdzības projektiem un to saturu.

Koordinācijas sistēma darbojās apmierinoši

30

Sarežģītā tehniskās palīdzības sniegšanas sistēma, kurā bija iesaistītas daudzas dalībvalstis, starptautiskas organizācijas un ES struktūras, prasīja pastiprinātus koordinācijas pasākumus. Šim nolūkam DGGJ rīkoja regulāras “augsta līmeņa” sanāksmes, lai koordinētu palīdzības sniegšanu. Līdz 2014. gada vidum bija notikušas desmit šādas sanāksmes. Sanāksmes kā galvenais koordinācijas rīks noderēja tehniskās palīdzības resursu apkopošanai (īpaši sākumposmā) un palīdzības sniegšanas racionalizēšanai. Šīs augsta līmeņa sanāksmes sapulcināja daudzus dalībniekus, kas pārstāvēja visus tehniskās palīdzības partneru veidus.

31

Papildus augsta līmeņa sanāksmēm DGGJ izstrādāja trīs galvenos kanālus vispārējai koordinācijai ar Grieķijas iestādēm:

οaugsta līmeņa politiskas sanāksmes, kurās piedalās DGGJ vadītājs;

οiknedēļas sanāksmes grupas līmenī (DGGJ darbinieki, kas atbild par konkrētu politikas jomu) ar attiecīgajām Grieķijas iestādēm;

οDGGJ personāla darba saziņa ar Grieķijas iestādēm, (tostarp saziņa ar ekspertiem, kas ikdienā strādā Grieķijas pārvaldes iestādēs).

32

Projekta līmenī DGGJ spēja apliecināt pastiprinātu koordināciju gan ar Grieķijas iestādēm, gan ar pakalpojumu sniedzējiem. Visos projektos DGGJ darbinieki vadīja sanāksmes un/vai tajās piedalījās, tiekoties ar Grieķijas kolēģiem Tomēr dažos gadījumos koordinācija nebija efektīva.

οAdministratīvā sloga mazināšanas projektā Palāta konstatēja īstenošanas nepilnības, kas bija saistītas ar sadarbību starp ESAO un Grieķijas iestādēm, konkrēti, tās attiecās uz Grieķijas ekspertu ieguldījuma kvalitāti. DGGJ koordinēšanas darbs nebija pietiekams, lai novērstu kavējumus un īstenotu projektu saskaņā ar sākotnējo koncepciju (sk. IV pielikumu).

οStruktūrfondu jomā bija nepieciešama kohēzijas politikas īstenošanas procedūras salīdzinoša analīze. Šim nolūkam 2013. gada septembrī DGGJ uzsāka sadarbību ar kādas dalībvalsts iestādēm, bet neskaidru iemeslu dēļ pasākumi vēlāk tika pārtraukti.

Darba grupas Grieķijas jautājumos loma revidētajos projektos ievērojami atšķīrās

33

DGGJ loma dažādos projektos ļoti atšķīrās (plašāku analīzi par DGGJ lomu skatīt V pielikumā). Tas kļuva acīmredzams, kad grupa bija atbildīga par resursu apkopošanu no dalībvalstīm vai kad tā atbildēja par ārpakalpojumu sniedzējiem⁷. Šādos gadījumos DGGJ atbildēja arī par darba uzdevuma izstrādi, pakalpojumu sniedzēju atlasi (apspriežoties ar Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātu) un to darba uzraudzību. Tādējādi DGGJ ievērojami ietekmēja Grieķijas iestādēm faktiski sniegtās tehniskās palīdzības tvērumu un kvalitāti.

34

Turpretim projektā par administratīvais sloga samazināšanu DGGJ loma bija definēta daudz neskaidrāk. Grupa nebija iesaistīta pakalpojumu sniedzēja atlasē, līgumiskajās procedūrās starp ESAO un Grieķijas iestādēm vai īstenošanas uzraudzībā. Galvenokārt tā nodarbojās ar koordinēšanu, tomēr daudz mazāk efektīvi (sk. 32. punktu).

DGGJ mandāts

2)Palīdzēt attiecīgajām Grieķijas iestādēm detalizēti formulēt, kāda veida tehniskā palīdzība ir jāsniedz.

Darba grupa Grieķijas jautājumos izmantoja dažādus tehniskās palīdzības sniegšanas veidus, tomēr daži no tiem neatbilda palīdzības būtībai

35

Lai īstenotu savu mandātu, DGGJ izmantoja vairākus tehniskās palīdzības sniegšanas veidus (sk. 5. diagrammu). Galvenais veids bija ārpakalpojumu sniedzēju izmantošana, daļēji tāpēc, ka administratīvi šķēršļi liedza Komisijai ekspertus pieņemt darbā tieši. Kad tehniskās palīdzības projektu apstiprināja, ekspertus parasti pieņēma darbā gan uz ilgāku, gan uz īsāku termiņu, lai risinātu s labuma guvēju īpašās vajadzības Grieķijas valdībā.

5. diagramma

Tehniskās palīdzības sniegšanas veidi

Avots: ERP, pamatojoties uz DGGJ datiem.

36

Ja tehnisko palīdzību sniedza, izmantojot ilgtermiņa līgumus ar valsts attīstības aģentūrām⁸ (nodokļu sistēmas un valsts pārvaldes jomās), DGGJ atbildēja par ekspertu atlasi un pārrunām ar tiem. Kaut arī ekspertus finansēja aģentūras, lielākoties tie strādāja neatkarīgi (t. i., bez metodoloģiskiem norādījumiem no aģentūrām). Aģentūra, kuras pārziņā bija nodokļu sistēma, par saviem pakalpojumiem iekasēja 7 % administratīvo maksu⁹. Attiecībā uz abiem līgumiem šāds pienākumu sadalījums rāda, ka valstu aģentūras galvenokārt izmantoja, lai finansētu ārpakalpojumu sniedzēju pieņemšanu darbā. Aģentūru faktiskais devums aprobežojās ar formāliem jautājumiem (nebija konsultāciju par būtiskiem jautājumiem), un Komisijai bija jāmaksā administratīvās maksas.

37

Jomās, kurās ir sarežģīta juridiskā organizācija, tādās kā ieņēmumu administrācija un valsts pārvalde, labāki rezultāti tika sasniegti, kad eksperti jau pašā sākumā bija piesaistīti valsts iestādēm. Šie eksperti tāpēc spēja apzināt un novērst praktiskus šķēršļus un sarežģījumus, piemēram, saistībā ar parādu norakstīšanas procedūrām, un koordinēt saziņu gadījumos, kad likumdošanas procesi kavējās.

Tehniskās palīdzības sniedzēju atlase ne vienmēr balstījās uz rūpīgu alternatīvu analīzi

38

No revidētajiem ilgtermiņa tehniskās palīdzības projektiem četriem līgumus tieši slēdza Komisija (divi ar SVF nodokļu sistēmas jomā, divi ar valsts attīstības aģentūrām valsts pārvaldes un nodokļu sistēmas jomā). Uzņēmējdarbības vides jomā (administratīvā sloga samazināšana) iemaksu nolīgumu ar ESAO slēdza Grieķijas iestādes.

39

Tehniskās palīdzības sniedzēju atlasi ilgtermiņa līgumiem, ko Komisija parakstīja tieši, dokumentēja kā Finanšu regulas prasību¹⁰. Netika prasītas iepirkuma procedūras, bet atlasītos pakalpojumu sniedzējus vispirms pārbaudīja Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts, kas tos apstiprināja līgumu slēgšanai ar Komisiju. Attiecībā uz iemaksas nolīgumu ar ESAO Grieķijas iestādes īstenoja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras, un tiesību aktos nebija prasības rīkot iepirkumu konkursu. Taču atlase nebalstījās uz rūpīgu un dokumentētu analīzi, kurā salīdzinātu alternatīvu pakalpojuma sniedzēju nosacītās priekšrocības. Tas attiecas gan uz Komisijas, gan uz Grieķijas iestāžu piemērotajām procedūrām.

40

Lēmums par līgumu parakstīšanu ar valsts attīstības aģentūrām atspoguļoja stratēģiju, kura paredzēja tehniskās palīdzības sniegšanā iesaistīt dalībvalstis. Piemēram, valsts aģentūras izvēli valsts pārvaldes jomā Komisija uzskatīja par loģisku, jo aģentūra iepriekš bija sadarbojusies ar jomas vadītāju.

41

Organizācijas aspektā aģentūrā bija īpaša “tematiskā nodaļa”, kas nodarbojās ar “valsts finansēm un valsts modernizāciju”, bet tā nevarēja uzrādīt iepriekšēju pieredzi tehniskās palīdzības projektos, kuru tvērums būtu līdzīgs Grieķijas centrālās pārvaldes reformai. Šī aģentūra parasti bija iesaistīta jaunattīstības valstīs (īpaši Subsahāras Āfrikā un Balkānos). 2013.–2014. gadā atbalsts Grieķijas valsts pārvaldes reformai bija vienīgais projekts, ko šī aģentūra īstenoja Eiropas Savienībā. Otra valsts attīstības aģentūra, ar kuru bija noslēgts līgums par tehnisko palīdzību nodokļu sistēmas jomā, iepriekš bija specializējusies ar nabadzības mazināšanu saistītos jautājumos, un galvenokārt bija darbojusies mazāk attīstītajās Āzijas un Āfrikas valstīs.

DGGJ mandāts

3)Ieteikt likumdošanas, reglamentējošus, administratīvus un vajadzības gadījumā (pār)plānošanas pasākumus paātrinātai ES līdzekļu apgūšanai (..).

Atbalsts ES līdzekļu apguves paātrināšanai bija pienācīgi strukturēts

42

DGGJ sniedza Grieķijai visaptverošu atbalsta kompleksu struktūrfondu jomā. 2014. gada novembrī astoņi projekti, kuru mērķis bija uzlabot struktūrfondu pārvaldību, vai nu turpinājās, vai bija pabeigti. Tie aptvēra abus horizontālos jautājumus (uzraudzība, procedūru vienkāršošana) un īpašo atbalstu izraudzīto prioritāšu īstenošanai (piemēram, atkritumu apsaimniekošana, enerģētika, tūrisms).

43

Palāta konstatēja, ka attiecībā uz prioritāro projektu uzraudzību, kurus revīzijā pārbaudīja detalizēti, sniegtā tehniskā palīdzība iedalījās trijās kategorijās: i) problēmu risināšana saistībā ar horizontāliem jautājumiem; ii) funkcionālas uzraudzības sistēmas izstrāde Grieķijā un iii) tieša 40 prioritāro projektu uzraudzība; šo projektu atlases pamatā – stabila riska novērtēšanas sistēma. Galīgā darbība beidzās 2012. gada vidū, jo Grieķijas puse īstenoja pienācīgu uzraudzības mehānismu.

44

Attiecībā uz pienākumu sadali struktūrfondu jomā sadarbība starp DGGJ un Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātu bija paraugs labai iekšējai koordinācijai Komisijā. Tā kā pienākumi bija skaidri sadalīti, DGGJ neiejaucās ikdienas uzraudzības pasākumos, ko veica Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts, bet nodarbojās ar horizontāliem jautājumiem, kuri ietekmē struktūrfondu īstenošanu. Horizontālie jautājumi tika apzināti 2011. gada novembrī (piemēram, tiesību aktu vienkāršošana, kadastra organizācija), un tos risināja visu DGGJ pastāvēšanas laiku.

45

Tehnisko palīdzību struktūrfondu jomā sniedza DGGJ darbinieki (piesaistīti Transporta ministrijā un strādājoši DGGJ birojā). Šajā gadījumā DGGJ bija skaidri noteikta loma, kurai bija pozitīvi tiešie rezultāti (sk. 41. un 42. punktu). Jāatzīmē, ka struktūrfondu īstenošanai paredzēta tehniska darba grupa jau pastāvēja pirms DGGJ izveides. Tajā bija viens ierēdnis no Komisijas un trīs citi eksperti, ko bija iecēlusi Eiropas Investīciju banka. Komisijas ierēdnis atbildēja par programmas īstenošanu struktūrfondu jomā, palīdzot Grieķijas iestādēm ar pieteikumu iesniegšanu un regulāri ziņojot par sasniegto.

DGGJ mandāts

4)Sagatavot skaidrus darba uzdevumus visiem tehniskās palīdzības piešķīrumiem, precīzi norādot tehniskās palīdzības raksturu un apmēru, (..) budžeta līdzekļus un cilvēkresursus un sagaidāmos rezultātus ar atskaites punktiem un pabeigšanas termiņiem.

Atbalsts bija pienācīgi pielāgots galveno reformu vajadzībām, bet ne vienmēr balstījās uz visaptverošu vajadzību analīzi

46

Attiecībā uz revidētajiem projektiem Palāta konstatēja, ka palīdzības tvērums kopumā atbilda galvenajām problēmām, ko bija noteikuši ārējie eksperti. Nodokļu sistēmas jomā tehniskajai palīdzībai pakārtotā tehniskā analīze bija pienācīga izstrādāto rādītāju un atlasīto jomu aspektā. Tehniskās palīdzības tvērums bija labi definēts arī struktūrfondu jomā. Tehniskās palīdzības ietvaros izstrādātā uzraudzības sistēma balstījās uz labu riska analīzi, un tai sekoja īpaša tehniskā palīdzība, kuras mērķis bija atbalstīt atsevišķu projektu īstenošanu.

47

Tomēr Palāta konstatēja nepilnības tehniskās palīdzības tvērumā tādās jomās kā administratīvā sloga samazināšana un valsts pārvalde.

a)Attiecībā uz administratīvā sloga samazināšanu tehniskās palīdzības tvērums bija mazāks nekā līdzīgam projektam, kuru Grieķijas iestādes sāka 2010. gadā. Minētais projekts bija izstrādāts Administratīvās reformas darbības programmas (AROP) ietvaros, pēc tam apturēts un aizstāts ar nolīgumu ar ESAO par tehniskās palīdzības sniegšanu. Starp citām atšķirībām jāmin tas, ka sākotnējais projekts aptvēra pilnīgu attiecīgās jomas regulējuma analīzi, bet ESAO nolīgums koncentrējās uz 20 % pašu apgrūtinošāko noteikumu. Nebija dokumentēta pamatojuma iemesliem, kuru dēļ pieeja bija grozīta.

b)Tehniskā palīdzība valsts pārvaldes jomā nebalstījās uz DGGJ veiktu vajadzību analīzi, bet tās pamatā bija ESAO sagatavotā valsts pārvaldības apskata “Grieķija: centrālās pārvaldes apskats” konstatējumi un ieteikumi. Tomēr tehniskajā palīdzībā nebija ņemts vērā galvenais ieteikums, kas attiecās uz vajadzību iepriekš paredzēt reformu šķēršļus un to sistemātisku pēcpārbaudi.

c)Sinerģijas ar struktūrfondiem netika pilnībā izmantotas. Tehniskās palīdzības tvērums un īpašās vajadzības bija noteiktas bez apspriešanās ar AROP vadošo iestādi vai Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātu, kaut gan darbības programmai un tehniskajai palīdzībai bija līdzīgi mērķi. Daži no galvenajiem AROP pasākumiem bija apturēti un īstenoti (ierobežotā veidā) kā tehniskās palīdzības projekti tiešā centralizētā pārvaldībā.

Dažu līgumu darba uzdevumi nebija skaidri definēti

48

Neraugoties uz labi definēto tehniskās palīdzības tvērumu, tehniskajai palīdzībai pakārtoto darba uzdevumu vai shematisko norādījumu izstrāde dažos gadījumos nebija apmierinoša. Īpašas nepilnības bija vienā no iemaksu nolīgumiem, ko Komisija bija parakstījusi ar SVF, un Shematiskajos norādījumos¹¹ par valsts pārvaldes reformām.

49

Iemaksas nolīgumā “Publisko finanšu pārvaldības un nodokļu administrācijas stiprināšana Grieķijā” (parakstīts 2011. gada decembrī) nebija precīzi definēts darba apjoms, kas jāveic SVF. Nolīgumā bija izklāstīts tikai ļoti plašs tehniskajā palīdzībā iesaistīto partneru pienākumu sadalījums, ar kuru saskaņā SVF bija jāvada, jākoordinē un jāpārrauga tehniskās palīdzības darbs nodokļu administrācijā. Iznākuma rādītāji nebija saistīti ar katra dalībnieka konkrētajiem pienākumiem. Šie pienākumi sīkāk bija noteikti vēlākā nolīguma grozījumā (divus gadus pēc parakstīšanas).

50

Valsts pārvaldes reformas shematiskajos norādījumos ietilpa 58 pasākumi, kas bija jāpabeidz 2012.–2013. gadā. Dažiem no šiem pasākumiem īstenošanas grafika nebija, un shematiskajos norādījumos nodevumi / tiešie rezultāti vai atskaites punkti ne vienmēr bija definēti. Dažos gadījumos koncepcija bija vāja un plānojums pārāk ambiciozs (sk. 2. izcēlumu). Tomēr plānošanu noteica termiņi, kas bija paredzēti attiecīgajos Grieķijas iestāžu pieņemtajos tiesību aktos 2011. gada beigās un bija saskaņā ar saprašanās memorandu. Jāatzīmē, ka atsevišķos gadījumos shematiskajos norādījumos bija rādītāji, ar kuriem mērīt rezultātus.

Tehniskā palīdzība atbilda programmas prasībām

51

Sniegtās tehniskās palīdzības būtība lielā mērā atbilda Saprašanās memorandā izklāstītās programmas nosacījumiem. Tomēr 11 tehniskās palīdzības projektus (finanšu iestādēs, veselības un iekšējās nozaru politikas jomās) no kopumā 118 projektiem nevarēja saistīt ar īpašajiem noteikumiem korekciju programmās. Iekšlietu politikas joma ir īpaši minēta DGGJ mandātā, kaut arī nav iekļauta Saprašanās memorandā.

DGGJ mandāts

5)Sagatavot ceturkšņa progresa ziņojumus Komisijai un Grieķijas iestādēm, kā arī, ja nepieciešams, biežākus brīdinājuma ziņojumus.

2. izcēlums

Pārlieku ambiciozas koncepcijas piemēri centrālās valsts pārvaldes reformas shematiskajos norādījumos

Shematiskajos norādījumos bija paredzēts, ka pārveides scenāriji pirmajām piecām reorganizējamajām ministrijām tiks sagatavoti četru mēnešu laikā (2012. gada maijs). Praksē vajadzēja deviņus mēnešus (2012. gada oktobris), lai sagatavotu novērtēšanas ziņojumus divām no piecām ministrijām, kurās pēc tam veica izmēģinājuma projektu. Kad 2012. gada janvārī tika izstrādāti shematiskie norādījumi, tajos nebija noteikts visas pārstrukturēšanas beigu datums. Faktiski visu ministriju (tostarp divu, kurās notika izmēģinājuma projekts) pārstrukturēšana tika pabeigta divarpus gadus vēlāk – 2014. gada augustā.

Saskaņā ar shematiskajiem norādījumiem visu centrālajā valsts pārvaldē nodarbināto amatu klasifikācijas reforma bija jāpabeidz sešos mēnešos (t. i., 2012. gada jūlijā). Šis termiņš bija noteikts, neraugoties uz uzdevuma juridisko un organizatorisko sarežģītību (tas ietvēra nepieciešamību novērtēt gandrīz 1 500 amatu veidus), kuru, gatavojot norādījumus Grieķijas centrālajai valsts pārvaldei, jau bija atzinusi ESAO. Šis termiņš netika ievērots, un amatu klasifikācijas reforma tika pabeigta divus gadus vēlāk – 2014. gada rudenī.

Darba grupa Grieķijas jautājumos efektīvi uzraudzīja tehnisko palīdzību…

52

Galvenie DGGJ līdzekļi tehniskās palīdzības vispārējai uzraudzībai bija ceturkšņa ziņojumi, kam bija pievienotas “tehniskās palīdzības” tabulas.

a)Ceturkšņa ziņojumos bija visaptveroši aprakstīti ne vien sasniegumi, kas tieši saistīti ar tehnisko palīdzību, bet arī attīstība galvenajos politikas virzienos un reformu progress kopumā. Tādējādi tie bija labi piemēroti mērķim izklāstīt tehniskās palīdzības kontekstu un tvērumu, bet ne atsevišķu projektu ietekmi. Kaut arī DGGJ mandātā bija īpaši minēts, ka ziņojumi jāsagatavo katru ceturksni, no 2011. gada rudens līdz 2015. gada vasarai bija sagatavoti tikai septiņi (no sagaidāmajiem 15). Pēdējo ziņojumu DGGJ publicēja 2014. gada jūlijā.

b)Tehniskās palīdzības tabulās bija sniegta informācija par tehniskās palīdzības projektu attīstības gaitu, koncentrējoties uz vispārējiem mērķiem, jomas attīstību kopumā, atskaites periodā sniegto un turpmāk plānoto tehnisko palīdzību.

c)Uzdevumu grupu līmenī uzraudzība bija detalizētāka. Vispārējo attīstības gaitu apsprieda regulārās sanāksmēs ar DGGJ vadītāju un pienācīgi dokumentēta.

…un dažādā mērā ārējo pakalpojumu sniedzēju padarīto

53

Par nelielas vērtības līgumiem DGGJ saņēma un izskatīja starpposma ziņojumus no pakalpojumu sniedzējiem. Komentāri bija skaidri un risināja jautājumus par saskaņotību, pabeigtību un atbilstību ES tiesību aktiem. Pēc galīgo nodevumu iesniegšanas DGGJ pārbaudīja atbilstību darba uzdevumiem. Rezultātā tika sagatavots paziņojums Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātam, un to izmantoja maksājuma apstiprināšanai.

54

Attiecībā uz ilgtermiņa līgumiem DGGJ spēja pierādīt, ka ir stingri uzraudzījusi tehniskās palīdzības gaitu un uzturējusi regulāru saziņu ar visiem ilgtermiņa palīdzības sniedzējiem. Tas tika nodrošināts, rīkojot biežas sanāksmes un izmantojot piesaistītos ekspertus un kopā ar SVF dodoties komandējumos (saistībā ar nodokļu sistēmu). Tomēr Palāta konstatēja nepilnības dažu ilgtermiņa līgumu uzraudzības procedūrās.

a)Uzraudzība nebija saistīta ar pārbaudāmiem rādītājiem. Ar SVF noslēgtā līguma izpildes pārbaudes nebija sistemātiski dokumentētas attiecībā uz nolīgumā izklāstīto mērķu sasniegšanas novērtēšanu. DGGJ nebija regulāri analizējusi faktiskos tehniskās palīdzības iznākumus sākotnēji saskaņoto mērķu vai rādītāju aspektā. Attiecīgi pēc izpildes pārbaudes netika mainīti projekta sākotnējie termiņi vai rezultatīvie rādītāji, kad tas bija vajadzīgs, lai atspoguļotu strauji mainīgos ārējos apstākļus.

7Piemēram, tādās jomās kā publiskā sektora reforma, uzņēmējdarbības vide (profesiju liberalizācija), budžeta un nodokļu sistēmas.

8Valsts attīstības aģentūras ir valsts struktūras, kurām dalībvalsts uztic uzdevumu sniegt specializētas zināšanas un palīdzību citās (galvenokārt jaunattīstības) valstīs.

9Balstoties uz kopējo budžetu 600 000 EUR.

10Galvenokārt izmantojot finansēšanas lēmumus.

11DGGJ, Grieķijas iestādes un jomas vadītāja (dalībvalsts, kas uzņēmās galvenā reformu partnera pienākumus konkrētā politikas jomā) bija vienojusies, ka shematiskie norādījumi būs instruments, kas ļaus saskatīt kopainu un saskanīgi sekot līdzi tehniskajai palīdzībai valsts pārvaldes jomā. Tajos bija aprakstīta vispārējā struktūra un stratēģija administratīvās reformas īstenošanai.

III daļa
Tehniskās palīdzības rezultāti nebija viendabīgi

b)Ierobežota DGGJ iesaistīšanās, Administratīvā sloga mazināšanas projektā tehniskā palīdzība tika sniegta, pamatojoties uz divpusēju nolīgumu starp ESAO un Grieķijas iestādēm. Tādējādi DGGJ nebija tieši iesaistīta uzraudzībā pār nodevumu atbilsmi līgumiskajām prasībām.

Darba grupa Grieķijas jautājumos neveica regulāru tehniskās palīdzības rezultātu un ietekmes uzraudzību

55

Saistībā ar ietekmes novērtējumu tehniskās palīdzības ieteikumu īstenošana paliek Grieķijas iestāžu ziņā. DGGJ nebija sistemātiski gādājusi par atgriezenisko saikni ar tehniskās palīdzības saņēmējiem, ne arī uzraudzījusi tehniskās palīdzības īstenošanu vai tās plašāku ietekmi. Ietekmes novērtējumu daļēji veidoja DGGJ pasūtītie ārējie novērtējumi¹², un atsevišķās politikas jomās, piemēram, nodokļu sistēmas jautājumos bija sastopami uzraudzības pasākumu piemēri. Tomēr regulārs īstenošanas pārskats būtu palīdzējis novērtēt Grieķijas iestāžu apguves spējas un uzlabot tehniskās palīdzības plānošanu.

56

Kaut arī DGGJ regulāri neuzraudzīja tehniskās palīdzības ieteikumu īstenošanu, ceturkšņa ziņojumos bija iekļauti daži rezultātu rādītāji:

οstruktūrfondu apguves līmeņi;

οtirgus likviditāte (Grieķijas uzņēmumiem pieejamie finanšu instrumenti);

οar nodokļiem saistītie rādītāji (piemēram, nenokārtotais nodokļu parāds, revīziju skaits, PVN klasifikācijas ievērošana).

57

Divos gadījumos revidētajās politikas jomās Grieķijas iestādes pašas izveidoja efektīvas uzraudzības sistēmas (sk. 3. izcēlumu).

3. izcēlums

Piemēri efektīvām uzraudzības sistēmām, ko izveidojušas Grieķijas iestādes

-Administratīvā sloga samazināšana – atbildīgā ministrija izveidoja datubāzi, lai sekotu līdzi visu 86 ieteikumu izpildei 13 politikas jomās.

-DGGJ palīdzēja Grieķijas iestādēm izveidot IT rīku struktūrfondu īstenošanas uzraudzībai projektu līmenī. Šis īpaši pielāgotais rīks darbojās atbilstoši Saprašanās memorandā noteiktie kritēriji.

Apmierinoši tiešie rezultāti, bet reizēm sasniegti novēloti

58

Līdz 2014. gada novembrim DGGJ bija koordinējusi 118 tehniskās palīdzības projektus (sk. 6. diagrammu), no kuriem 104 bija aktīvi (82) vai pabeigti (22). Atlikušie 14 projekti bija neaktīvi, tomēr daži sagatavošanas darbi bija sākti. Palīdzība bija sniegta 12 politikas jomās, kas bija svarīgas reformu procesam Grieķijā, starp tām bija ļoti sarežģītas politikas jomas, tādas kā valsts pārvaldes reforma un nodokļu sistēma.

59

Kaut arī ārējo pakalpojumu sniedzēju panākto tiešo rezultātu kvalitāte atbilda darba uzdevumam, Palāta ir konstatējusi dažus gadījumus, kad tehniskās palīdzības īstenošana kavējās. Piemēram, līgumu ar ESAO parakstīja 2012. gada novembrī, un tā īstenošanu bija plānots sākt divus mēnešus pēc parakstīšanas. Līguma parakstīšana jau kavējās salīdzinājumā ar programmu, kurā sākotnējais termiņš bija noteikts 2011. gada trešajā ceturksnī. Tā kā sagatavošanas posms ieilga, līgumslēdzējas puses (Grieķijas iestādes un ESAO) atlika projekta sākšanu līdz 2013. gada marta beigām. ESAO iesniedza galīgos nodevumus 2014. gada aprīlī, kas atbilda grozītajam projekta grafikam. Ziņojuma galīgo redakciju publicēja 2014. gada septembrī.

6. diagramma

Projektu skaits politikas jomās

Avots: ERP, pamatojoties uz DGGJ datiem.

Neviendabīgs ieguldījums reformu procesā

60

Tehniskās palīdzības galīgais mērķis bija palīdzēt panākt efektīvu un ilgtspējīgu reformu politikas jomās, kam tā bija adresēta, kaut arī atbildīgas par reformas īstenošanu bija Grieķijas iestādes (nevis DGGJ vai Komisija). Tādējādi izrietošās reformas ir svarīgs tehniskās palīdzības sasniegumu rādītājs. Šajā ziņojuma iedaļā ir analizēta reformu virzība, kas tika panākta ar revidētajiem tehniskās palīdzības projektiem (sk. II pielikumu), un parādītas ievērojamās atšķirības starp tiem.

Valsts pārvalde

61

Valsts pārvaldes reformā ietilpa tehniskā palīdzība, ko sniedza Grieķijas iestādēm, lai palīdzētu novērtēt un reorganizēt valsts pārvaldes iestāžu struktūru. Tomēr veiktajam novērtējumam bija maza ietekme uz pašu struktūrvienību organizāciju, it īpaši uz ministrijām, un darba aprakstu izstrāde nebija sistemātiska. Rezultātā, kaut arī kopējais vadošo amatu skaits tika samazināts par 40 %, daudzus darbiniekus un funkcijas katrā ministrijā būtiskas pārmaiņas neskāra. Tādējādi reforma nesniedza būtiskus uzlabojumus civildienesta personāla lielākas mobilitātes un elastīguma aspektā.

62

Lai uzlabotu vājo starpministriju koordināciju, tehnisko palīdzību izmantoja Koordinācijas ģenerālsekretariāta (GSCO) izveides atbalstam. Tomēr līdz 2013. gada novembrim GSCO vēl pilnībā nedarbojās. Sākumā bija plānots, ka galvenais koordinators būs “pastāvīga” vecākā valsts amatpersona ar piecu gadu pilnvaru termiņu, lai nodrošinātu valsts darbības nepārtrauktību. Faktiski divus gadus pēc GSCO izveides šo vietu cits pēc ieņēma trīs amatā iecelti politiķi. Tas bija pretēji tehniskās palīdzības ieteiktajam modelim, kura mērķis bija novērst darbības pārrāvumu risku.

63

Pretstatā organizatoriskajām struktūrshēmām, ko ieviesa kā daļu no centrālās valsts pārvaldes reformas, jaunā GSCO izveide neuzlaboja premjerministram pakļauto dienestu efektivitāti. Sākotnējie DGGJ, jomas vadītāja un Grieķijas tehniskās darba grupas jautājumos priekšlikumi netika pieņemti, un kopš 2013. gada eksistē trīs administratīvas struktūras, kuras saskārās ar pienākumu pārklāšanās un dublēšanās problēmām (sk. 7. diagrammu). Trijiem ģenerālsekretariātiem bija noteikti vairāk nekā divi simti dažādu, bet sīki izstrādātu pienākumu.

7. diagramma

Pārklāšanās valdības centrā

Avots: ERP.

Uzņēmējdarbības vide

64

No 86 ESAO ieteikumiem administratīvā sloga samazināšanai 60 ieteikumu izpildei bija vajadzīgi grozījumi primārajos tiesību aktos. Līdz 2014. gada novembra beigām vajadzīgie noteikumi bija pieņemti 52 gadījumos. Septiņos gadījumos darbs pie tiesību aktiem joprojām turpinājās vai bija atlikts.

65

No 32 gadījumiem, kad bija vajadzīgi sekundāro tiesību aktu grozījumi, 19 nebija īstenoti līdz 2014. gada novembrim. Šādi gadījumi bija vairākās nozarēs (it īpaši enerģētikas nozarē – septiņi gadījumi), un kopā tie veidoja 22,5 % no kopējā administratīvā sloga (no tiem 12 % bija saistāmi ar vienotu regulējumu PVN likuma jomā).

Struktūrfondi

66

Attiecībā uz kopējo apgūšanas līmeni laikā no 2010. gada līdz 2014. gada septembrim Grieķija no 17. vietas pacēlās uz 6. vietu starp visām ES dalībvalstīm. Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta dati liecina, ka 2011. gada beigās (t. i., trīs mēnešus pēc DGGJ izveides) kopējais struktūrfondu apguves līmenis Grieķijā (balstoties uz maksājumu pieprasījumiem) bija par 1,5 % lielāks nekā vidēji ES, un valsts bija 18. vietā. 2014. gadā apguves līmenis pārsniedza ES vidējo līmeni par 11,5 %. 2012. gada mērķlielums netika sasniegts, bet 2013. gadā apguves līmenis ievērojami pārsniedza Saprašanās memorandā noteikto mērķlielumu (par kopumā 258 miljoniem EUR finanšu perspektīvas laikā)¹³.

Nodokļu sistēma (ieņēmumu administrācija)

67

Ar “parādu iekasēšanas” projekta starpniecību 2014. gadā tika ieviestas jaunas iekasēšanas metodes, kas uzlaboja efektivitāti. Tomēr Grieķijas valsts pārvaldes iestādes joprojām nepiedāvāja efektīvu juridisko atbalstu darbiniekiem, kas bija atbildīgi par iekasēšanas procedūrām. Turklāt vienībā, kas tika izveidota tehniskās palīdzības rezultātā lielo parādnieku jautājumu risināšanai, trūka darbinieku (mazāk nekā 30 cilvēku 2013. gada beigās un 2014. oktobrī – 57, salīdzinot ar ieteikto pilno 90 cilvēku štatu).

68

Grieķijas tiesiskais regulējums joprojām prasa, lai nodokļu iestādes īsteno apgrūtinošas procedūras attiecībā uz parādiem, kurus uzskata par neiekasējamiem, nevis koncentrē resursus tādiem parādiem, kuru iekasēšana ir vairāk iespējama. Saistībā ar to tehniskā palīdzība pievērsās procedūru vienkāršošanai un neiekasējamo parādu jautājuma risināšanai, bet Grieķijas iestāžu rīcība šajā jomā bija ierobežota.

69

To darbinieku skaits, kuri bija norīkoti “lielo nodokļu maksātāju kontrolei”, joprojām nebija pietiekams. Vienībā bija liela kadru mainība, un tās efektivitāti vēl vairāk mazināja tas, ka maksātnespējīgajos uzņēmumos joprojām bija jāveic revīzijas procedūras. Tehniskā palīdzība šajā jomā pastiprinājās, sākot ar 2014. gada aprīli. Saskaņā ar SVF un Komisijas darbinieku kopīgās misijas ziņojumiem darba rezultāti kopumā bija neapmierinoši, jo pretēji Saprašanās memorandā noteiktajiem mērķiem bija veikts pārāk maz revīziju, šajā jomā nebija notikusi spēju veidošana un bija maz ticams, ka ar šiem uzdevumiem atvēlētajiem trūcīgajiem resursiem tiks panākti augsti ieņēmumu līmeņi.

70

Ar projektu “Izstrādāt mehānismus turīgu privātpersonu un augsti atalgotu pašnodarbināto kontrolei” saistītie rezultāti arī bija ļoti ierobežoti. Turīgo privātpersonu revīzijas centrs netika izveidots līdz 2013. gada jūnijam. 2013. gadā bija pabeigtas aptuveni 450 revīzijas. Nodokļu aprēķinu palielināšana ienesa 108 miljonus EUR, kaut arī iekasēšanas līmenis bija tikai 22 %. Produktivitāte bija zema, katrs revidents strādāja vidēji ar mazāk nekā trim gadījumiem gadā, un kopumā progress bija lēns.

71

Lēno progresu un grūtības, kas radās, sniedzot tehnisko palīdzību ar nodokļu sistēmas projektiem, var saistīt arī ar vairākiem ārējiem faktoriem – gan politiskiem (jaunas vēlēšanas 2012. gada pavasarī), gan organizatoriskiem (galveno vadošo darbinieku lielā kadru mainība un brīvās amata vietas). Šie faktori kopumā traucēja tehniskās palīdzības procesam.

Spēju veidošana

72

Spēju veidošana Grieķijas pārvaldes iestādēs tika uzskatīta par horizontālu tehniskās palīdzības mērķi vairākos projektos. Saistībā ar administratīvā sloga mazināšanu ESAO vadīja divu dienu mācību programmu 44 civildienesta ierēdņiem no dažādiem departamentiem, galvenokārt projekta tvērumam atbilstīgās jomās. Saskaņā ar ESAO novērtējumu “spēju veidošanas” komponents projektā nebija pilnībā izmantots, jo mācību pasākumiem pieejamais laiks bija ierobežots.

73

Valsts pārvaldes jomā Valsts pārvaldes augstskola apstiprināja, ka ir guvusi labumu no tehniskās palīdzības, iedibinot kontaktus ar starptautiskiem ekspertiem (kas galvenokārt specializējas pretkorupcijas apmācībā). Turklāt 1 200 civildienesta ierēdņu piedalījās mācībās, ko organizēja Valsts pārvaldes un vietējās pašpārvaldes centrs. Lielākā daļa apmeklēto kursu (84 %) bija par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un korupcijas apkarošanu.

12DGGJ pasūtīja ārēju tehniskās palīdzības pasākumu novērtējumu divu konsultācijas uzņēmumu konsorcijam. Šā novērtējuma tvērums bija ierobežots, tajā ietilpa tika nodokļu sistēmas un centrālās valsts pārvaldes reformas 2011.–2013. gadā. 2014. gada decembrī DGGJ sāka nākamo konkursu par tehniskās palīdzības novērtējumu saskaņā ar shematiskajiem norādījumiem Grieķijas Revīzijas tiesai.

13Pastiprināta tehniskā palīdzība nebija vienīgais instruments, kuru Komisija piemēroja nolūkā palielināt struktūrfondu apguvi. 2011. gada jūlijā struktūrfondu līdzfinansēšanas likmi palielināja līdz 85 %, bet 2011. gada decembrī sekoja vēl 10 % palielinājums.

Secinājumi un ieteikumi

74

Izveidojot DGGJ, Komisija ieguva elastīgu mehānismu plašās tehniskās palīdzības programmas koordinēšanai. Tehniskā palīdzība galvenokārt tika sniegta saskaņā ar Grieķijas ekonomikas korekciju programmu prasībām. DGGJ kopumā izpildīja savu mandātu. Tomēr izpildē bija nepilnības, un ietekmē uz reformu progresu tai bija neviendabīgi rezultāti. Šis novērtējums ir jāskata Grieķijas nestabilās politiskās situācijas un vajadzīgo reformu neatliekamības kontekstā.

Tehniskās palīdzības plānošana un organizācija

75

Tā kā DGGJ izveidoja 2011. gada vasarā, pēc pirmās ekonomikas korekciju programmas sākšanas bija pagājis vairāk nekā gads un ievērojamas finanšu atbalsta summas jau bija izmaksātas. Šajā kontekstā bez alternatīvu risinājumu izpētes Komisija izveidoja struktūru tehniskās palīdzības sniegšanai. Palīdzību sniedza “pēc pieprasījuma” pēc tam, kad bija saņemts Grieķijas iestāžu lūgums, un saskaņā ar saprašanās memorandu, bet tā nebija balstīta uz vienotu visaptverošu stratēģisku dokumentu. DGGJ nebija atvēlēts īpašs budžets (15.–26. punkts).

1. ieteikums

Tehniskās palīdzības sniegšanai paredzētas struktūras izveides pamatā ir jābūt stratēģijai ar labi formulētiem mērķiem. Šajā stratēģijā jānosaka dalībnieku pienākumu raksturs un sadalījums. Lai garantētu iesaisti un efektīvu īstenošanu, labuma guvējai dalībvalstij tā ir oficiāli jāapstiprina.

Darba grupas Grieķijas jautājumos mandāta izpilde

76

DGGJ izveidoja ar nolūku atbalstīt Grieķijas reformu programmu un tai izstrādāja konkrētu mandātu, kurā bija noteikti grupas pienākumi un darba tvērums. DGGJ to īstenoja kopumā sekmīgi, tomēr bija nepilnības.

οApzināt vajadzības un koordinēt tehniskās palīdzības sniegšanu. DGGJ izveidoja daudzveidīgu tehniskās palīdzības sniegšanas sistēmu, galvenokārt izmantojot ārējus līgumslēdzējus, daļēji administratīvu šķēršļu dēļ, jo tie neļāva Komisijai tieši nodarbināt ekspertus. Šī sistēma prasīja lielāku koordināciju. Kopumā DGGJ to labi pārvaldīja, kaut arī projektu līmenī bija nepilnības (28.–34. punkts).

οFormulēt detalizētu tehnisko palīdzību. DGGJ izmantoja dažādus tehniskās palīdzības sniegšanas veidus, kuri dažos gadījumos nebija paši piemērotākie sniedzamo pakalpojumu raksturam. Pakalpojumu sniedzēji netika atlasīti, pamatojoties uz pieejamo iespēju salīdzinošu analīzi (35.–41. punkts).

οPalīdzēt apgūt ES līdzekļus. DGGJ piedāvāja līdzsvarotu pasākumu kopumu ES līdzekļu īstenošanas atbalstam Grieķijā. Šo atbalstu sniedza pati DGGJ, un tas bija labi koordinēts ar citiem Komisijas dienestiem (42.–45. punkts).

οIzstrādāt darba uzdevumus. Tehniskās palīdzības tvērums kopumā atbilda nosacījumiem, kas bija saistīti ar Grieķijas ekonomikas korekciju programmu, tomēr dažu līgumu darba uzdevumu izstrādē bija nepilnības. Dažos nolīgumos ar pakalpojumu sniedzējiem nebija skaidri precizēts veicamā darba tvērums (46.–51. punkts).

οZiņot par attīstības gaitu. Ceturkšņa ziņojumi bija viens no veidiem, kā DGGJ paziņoja par sava darba gaitu, tomēr tie tika publicēti daudz retāk, nekā prasīts (52.–54. punkts).

2. ieteikums

Komisijai ir jāizveido ārēju ekspertu komanda, lai tos varētu norīkot pēc vajadzības tehniskās palīdzības projektos dalībvalstīs.

3. ieteikums

Izstrādājot tehniskās palīdzības programmas, Komisijai jāanalizē, cik sarežģīta būs daudzu partneru iesaistīšana, un no tā izrietošā lielākas koordinācijas vajadzība. Atsevišķās politikas jomās jācenšas strādāt ar optimālu partneru skaitu, lai nodrošinātu saskanīgu metodoloģiju tehniskās palīdzības sniegšanai.

4. ieteikums

Tehniskās palīdzības pasākumi jāsarindo prioritārā secībā pēc tam, kad novērtēts to potenciāls stratēģisko mērķu sasniegšanā. Tehniskajai palīdzībai ir jābūt mērķtiecīgai un tā jāsniedz, izmantojot piemērotāko un efektīvāko īstenošanas veidu saskaņā ar esošo juridisko un regulatīvo sistēmu un atbilstoši politiskajam kontekstam.

5. ieteikums

Komisijai jāizraugās pakalpojumu sniedzēji, balstoties uz pieejamo iespēju salīdzinošu analīzi. Līgumos skaidri jādefinē veicamā darba apmērs un jānosaka izmērāmi rezultatīvie rādītāji.

Tehniskās palīdzības rezultāti

77

Darba grupa Grieķijas jautājumos neveica regulāru tehniskās palīdzības ieteikumu vai ietekmes uzraudzību. Palāta izprot, ka par reformu īstenošanu bija atbildīgas Grieķijas iestādes un ka uzraudzība notika atbilstoši ekonomikas korekciju programmai. Tomēr DGGJ veiktā uzraudzība būtu varējusi noderēt tehniskās palīdzības efektivitātes mērīšanai un, ja vajadzīgs, tās tvēruma vai īstenošanas līdzekļu koriģēšanai (55.–57. punkts).

78

Visās revidētajās politikas jomās bija panākts labs progress. Līdz 2014. gada novembrim DGGJ bija koordinējusi 118 tehniskās palīdzības projektus 12 politikas jomās. DGGJ efektīvi sniedza atbilstošu tehnisko palīdzību Grieķijas iestādēm diezgan nestabilos politiskajos apstākļos (58.–59. punkts).

79

Vērtējot tās ietekmi uz vispārējo reformu progresu Grieķijā, DGGJ panāca neviendabīgus rezultātus. Labi panākumi bija struktūrfondu īstenošanā. No otras puses, valsts pārvaldes un nodokļu sistēmas jomās tehniskā palīdzība bieži vien bija tikai daļēji efektīva, t. i., Grieķijas iestādes to neīstenoja tik plaši vai ātri, kā plānots (60. –73. punkts).

6. ieteikums

Komisijai ir jāprasa atgriezeniskā saikne no dalībvalsts vai dalībvalstīm, kuras ir saņēmušas tehnisko palīdzību. Tehniskās palīdzības īstenošana ir regulāri jāuzrauga, ņemot vērā izvirzītos mērķus. Komisijai ir jāveic visaptverošs ex post novērtējums par DGGJ darbību. Tas ir nepieciešams, lai novērtētu un/vai koriģētu tehniskās palīdzības sniegšanu.

7. ieteikums

Tehniskās palīdzības mērķis ir panākt ilgtspējīgus rezultātus, tāpēc tā jāvērš uz valstu pārvaldes iestāžu spēju stiprināšanu. Tehniskā palīdzība ir jāsniedz tā, lai nodrošinātu darbības nepārtrauktību un reformu ilgtspēju, tāpēc tās ir jāievieš vietējās pašpārvaldes praksē.

Šo ziņojumu 2015. gada 11. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Pielikumi

I pielikums

Tehniskās palīdzības projektu apskats atbilstoši politikas jomai

Valsts sektora reforma

Pārvaldes reforma centrālajā līmenī

1.Pastāvīga starpministriju ģenerālsekretariāta izveide reformas koordinēšanai un īstenošanai.

2.Centrālās pārvaldes reformas divgadu stratēģijas un rīcības plāna pieņemšana.

3.Grieķijas ministriju iekšējās struktūras (centrālā un decentralizētā līmenī) novērtēšana un reorganizācija.

4.Cilvēkresursu stratēģijas formulēšana (darbā pieņemšanas procedūras, karjeras vadība, mācības, mobilitāte utt.), norādījumu izstrāde visu Cilvēkresursu dienestu organizēšanai visās ministrijās; to koordinē MAREG.

Pārvaldes reforma reģionālā/vietējā līmenī

5.Brīvprātīgas mobilitātes shēma pašvaldību darbiniekiem.

6.Mobilitāte kopienas iekšienē un novērtēšanas process.

7.E-pārvaldes stratēģija (Grieķijas digitālās stratēģijas galvenais komponents).

Budžets un nodokļu sistēma

Ieņēmumu administrācija

8.Organizācija un pārvaldība.

9.Stiprināt parādu iekasēšanu un pārvaldību.

10.Pārveidot nodokļu maksātāju revīzijas funkciju.

11.Pastiprināti kontrolēt lielos korporatīvos nodokļu maksātājus.

12.Izstrādāt mehānismus turīgu privātpersonu un augsti atalgotu pašnodarbināto kontrolei.

13.Pilnveidot nodokļu strīdu izšķiršanas sistēmu.

14.Šveices un Grieķijas nolīgums par nodokļiem.

Nodokļu politika

15.Uzlabot tiesisko regulējumu, konkrēti, pilnveidojot ienākumu nodokļa likumu, nodokļu procedūras likumu un tiesību aktus par īpašuma nodokļiem.

16.Pārskatīt PVN tiesību aktus un progresu PVN krāpšanas apkarošanai.

Publisko finanšu pārvaldība

17.Modernizēt budžeta sagatavošanu.

18.Uzlabot maksājumu procedūras.

19.Pilnveidot fiskālo ziņošanu.

20.Stiprināt PFP likumus, iestādes un sistēmas.

21.Likums par grāmatvedības uzskaiti un tiesību akti grāmatvedības jomā.

Grieķijas Revīzijas tiesa

22.Stiprināt GRT attiecības ar Parlamentu un citām svarīgām ieinteresētajām personām.

23.Sagatavot un īstenot gada revīzijas programmu.

24.Stiprināt finanšu revīzijas spēju, veicot izmēģinājuma revīzijas.

Pasākumi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un korupcijas apkarošanai

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un nodokļu nemaksāšana

25.Izstrādāt shematiskus norādījumus ar mērķiem, uzdevumiem, prioritātēm un laika grafiku darbībām, kas jāveic dažādiem valdības departamentiem, tiesībaizsardzības iestādēm, prokuratūrai un uzraudzības iestādēm, lai izmantotu rīkus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanai un atklātu nodokļu nemaksāšanu.

26.Finanšu iestādēm un citām ziņotājstruktūrām – pilnveidot ziņošanu Finanšu ziņu vākšanas vienībai par nodokļu nemaksāšanu.

27.Pilnveidot Finanšu ziņu vākšanas vienības analītiskos rīkus un iemaņas nodokļu nemaksāšanas jomā.

28.Stiprināt finanšu izmeklēšanu un tiesībaizsardzību saistībā ar nodokļu nemaksāšanu.

29.Uzlabot koordināciju starp iestādēm, kas iesaistītas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas tīklā.

30.Uzlabot informācijas apmaiņu.

Korupcija

31.Izstrādāt shematiskus norādījumus ar veicamo darbību mērķiem, uzdevumiem, prioritātēm un laika grafiku.

32.Izstrādāt vispārēju valsts līmeņa korupcijas apkarošanas stratēģiju.

33.Stiprināt koordināciju, arī ar valsts koordinatora starpniecību.

34.Uzlabot profilaksi, izpratnes vairošanu un sabiedrības integritāti.

35.Pilnveidot finanšu izmeklēšanu un apsūdzību izvirzīšanu korupcijā, it īpaši liela riska nozarēs.

36.Uzlabot informācijas apmaiņu.

37.Stiprināt tiesisko regulējumu.

Uzņēmējdarbības vide

38.Uzlabot darījumu veikšanas rādītāju rezultātus, vienkāršojot biznesa procedūras (trim rādītājiem: uzņēmējdarbības sākšanai, īpašumu reģistrācijai un būvatļauju ieguvei).

Tirdzniecības atvieglošana

39.Vienkāršot pirmsmuitas procedūras (sertifikātu un eksporta licenču ieguvi) un izveidot savstarpēji saistītu elektronisku (vienloga) sistēmu eksportam.

40.Vienkāršot muitas procedūras.

41.Muita: muitas pārvaldes reorganizācija un reforma.

42.Veicināt eksportu.

43.Samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem.

44.Pārskatīt uzņēmējdarbību ierobežojošos noteikumus.

45.Publiskais iepirkums.

46.Valsts līgumi.

47.Vienkāršot ieguldījumu apstiprināšanu un atļaujas.

48.“Biznesa parki”.

49.Uzņēmējdarbības vides reformu ekonomiskā analīze.

50.MVU politika: likvidēt reglamentējošus, administratīvus un juridiskus šķēršļus, kas kavē MVU darbību, tostarp tos, kas saistīti ar piekļuvi finansēm.

Reglamentēto profesiju un darbību liberalizācija

51.Pārskatīt grozījumus noteikumos, kas liberalizē reglamentētās profesijas.

52.Projekts, lai vērtētu liberalizācijas ietekmi uz šādām profesijām: advokāti un notāri, arhitekti un inženieri, santehniķi un elektriķi, zvērināti grāmatveži, stividori.

53.Atcelt noteiktas rezervētas un dalītas darbības.

Finanšu iestādes

Banku nozare

54.Ieviest noregulējuma procesus banku un apdrošināšanas nozarē.

Apdrošināšana

55.Apdrošināšanas garantiju sistēmu reforma.

56.Grieķijas administrācija (Grieķijas Banka) analizē apdrošināšanas nozares spēju segt sociālā nodrošinājuma / pensiju shēmas atbilstoši pastiprinātajām prasībām, ko paredz ES tiesiskais regulējums.

57.Grieķijas Bankai – izstrādāt politiku un sagatavot tiesību akta priekšlikumu par arodpensiju shēmām.

Piekļuve finansēm

58.Grieķijas izaugsmes iestāde.

59.ETEAN riska pārvaldība.

60.Aizdevumu mērķi.

61.Banku un MVU dialoga platforma.

62.Uzlabot informācijas portālu (espa.gr) attiecībā uz finansējuma pieejamību MVU / izveidot plūsmas pārvaldības rīku, lai apstrādātu MVU finansējuma pieprasījumus.

63.Atbalstīt finanšu instrumentu atbalsta shēmas izstrādi, lai aizstātu trūkstošo nodrošinājumu un tādējādi atvieglotu MVU kreditēšanu.

64.Atbalstīt finanšu instrumentu atbalsta shēmu izstrādi.

65.Mikrokredīts/mikrofinansējums: sākt pilotprojektus.

66.Mikrokredīts/mikrofinansējums: izveidot mikrokredītu iestādes ārpus banku nozares.

67.Mikrofinansējuma tiesiskais regulējums.

Privatizācija un kadastrs

68.Nekustamais īpašums.

69.Kadastrs.

70.Zemes izmantošana un zemes plānošana.

71.Lidostas.

72.Ostas.

Ūdens

73.Izstrādāt tiesisko regulējumu, cenu politiku un licences izmaiņas (EYDAP); segt valsts debitoru parādus.

74.Pieskaņot EYATH cenu politiku citu ūdensresursu apsaimniekošanas uzņēmumu cenu politikai; īpašā Ūdensresursu apsaimniekošanas sekretariāta darbinieki un darbības, pilnveidot regulatoru ūdens nozarē.

Tiesu iestāžu reforma

75.E-tiesa.

76.Mediācija.

77.Statistikas datu vākšana tiesiskuma jomā.

78.Civilprocesa likuma pārskatīšana.

79.Piekļuve jurista profesijai.

80.Ieviest administratīvo jautājumu izskatīšanu ārpus tiesas.

Kohēzijas politika

81.Prioritārie projekti.

82.Atkritumu apsaimniekošana.

83.Struktūrfonda pārvaldības un kontroles sistēmas vienkāršošana un jauna likuma izstrāde 2014.–2020. gadam.

84.Enerģētika.

85.Aviācija.

86.Tūrisms.

87.Loģistika.

88.Elektroniskie sakari.

Darba tirgus un sociālais nodrošinājums

89.Atbalstīt sociālās ekonomikas attīstību Grieķijā.

90.Modernizēt Valsts nodarbinātības dienesta (OAED) darbu.

91.Pilnveidot Darba inspekcijas (SEPE) darbu.

92.Apkarot jauniešu bezdarbu.

93.Nodarbinātības rīcības plāns.

94.Pagaidu darba aģentūras.

95.Kolektīvas atlaišanas.

96.Sociālā nodrošinājuma iemaksas.

97.Sociālā nodrošinājuma sistēmas pārskatīšana.

98.Sociālās labklājības drošības tīkls.

99.Izglītība.

Inovācija

100.Pieņemt jaunu likumu par pētniecību un inovāciju.

101.Izstrādāt shematiskus norādījumus par inovāciju, īpaši uzsverot “gudras specializācijas stratēģiju”.

Veselības aizsardzība

Veselības aizsardzības reforma

102.Īstenot visaptverošu programmu sabiedrības veselības aizsardzības nozares reformai (“Veselība darbībā”).

103.Farmācijas nozares politika – cenu noteikšana un atlīdzināšana.

104.E-veselība.

105.Diagnostikas grupas un slimnīcu apsaimniekošana.

106.Veselības tūrisms.

107.Primārā veselības aprūpe.

108.Valsts veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanas organizācijas (EOPYY) pienākumi un atbildība, administrācija un organizācija.

109.Valsts veselības dienesta cilvēkresursi.

110.Sabiedrības veselība.

111.Iepirkums.

Iekšlietas

112.Patvēruma un migrācijas departamenta reforma.

113.Uzlabot Grieķijas spēju apgūt SOLID līdzekļus.

114.Iepirkums saistībā ar SOLID līdzekļiem.

115.Paātrināt un uzlabot pārsūdzības procesus saistībā ar migrāciju.

116.Stiprināt iestāžu spēju izmantot struktūrfondus migrācijas jomā.

Valsts atbalsta pārvaldība un pārkāpumi

117.Valsts atbalsta pārvaldība.

118.Pārkāpumi.

Avots: DGGJ projektu saraksts atbilstoši politikas jomām.

II pielikums

Revidēto tehniskās palīdzības projektu apskats

Politikas jomas
Apraksts
Tehniskās palīdzības veidi

Valsts pārvalde (publiskā sektora reforma)
Valdības koordinācijas ģenerālsekretariāta izveide (GSCO)

Divgadu stratēģijas un rīcības plāna pieņemšana centrālajai administratīvajai reformai

Grieķijas ministriju iekšējās struktūras (centrālā un decentralizētā līmenī) novērtēšana un reorganizācija

Cilvēkresursu stratēģijas formulēšana (pieņemšana darbā, karjeras vadība, mācības, mobilitāte, vadītāju pieņemšana darbā, darbinieku vērtēšana)
Divi piesaistītie eksperti Grieķijas valsts pārvaldes iestādēs

Nelielas vērtības līgumi
Atbalsta pakalpojumi centrālās administrācijas reformai (līguma vērtība – 15 000 EUR, faktiskie izdevumi – 10 500 EUR)

Lieli līgumi
Līgums ar valsts attīstības aģentūru (līguma vērtība – 750 000 EUR, faktiskie izdevumi – 304 000 EUR)

Komandējumi
Ekspertu komandējumi, kurus finansēja no ESF centrālā budžeta, turpmākus komandējumus finansēja ar AROP starpniecību, un saskaņā ar līgumu ar valsts attīstības aģentūru

Ieņēmumu administrācija (budžets un nodokļu sistēma)
Stiprināt parādu iekasēšanu un pārvaldību

Pastiprināti kontrolēt lielos korporatīvos nodokļu maksātājus

Izstrādāt mehānismus turīgu privātpersonu un augsti atalgotu pašnodarbināto kontrolei
Trīs piesaistītie eksperti Grieķijas valsts pārvaldes iestādēs

Komandējumi
Ekspertu komandējumus finansēja no Fiscalis un ESF centrālā budžeta

Lieli līgumi
SVF, finansēja no ESF centrālā budžeta, sedzot, piemēram, parādu iekasēšanu (līguma kopējā vērtība 3,25 miljoni EUR)

Valsts attīstības aģentūra, finansēja no ESF centrālā budžeta (budžets 600 000 EUR)

Uzņēmējdarbības vide
Samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem
Liels līgums
Iemaksas nolīgums ar ESAO, ko parakstījusi Administratīvo reformu un e-pārvaldes ministrija, finansēts no administratīvo reformu darbības programmas (vērtība – 1,2 miljoni EUR).

Nelielas vērtības līgums
Līgums ar Grieķijas juridisko biroju par leģislatīvo darbu (vērtība – 15 000 EUR)

Uzņēmējdarbības vide
Reglamentēto profesiju un darbību liberalizācija: sekundāro tiesību aktu pārskatīšana un grozīšana

Reglamentēto profesiju un darbību liberalizācija: profesiju liberalizācijas seku novērtējums

Noteiktu rezervētu un dalītu darbību atcelšana
Nelielas vērtības līgumi
Četri līgumi ar individuāliem pakalpojumu sniedzējiem (kopējā vērtība – 50 000 EUR)

Piekļuve finansēm (finanšu iestādes)
Grieķijas izaugsmes iestāde
Tiešais atbalsts no DGGJ darbiniekiem

Struktūrfondi (kohēzijas politika)
40 prioritāro projektu uzraudzība (no 181)
Tiešais atbalsts no DGGJ darbiniekiem

III pielikums

Revīzijas gaitā apmeklētās struktūras

Struktūrvienība | Apmeklējuma veids | Apmeklējuma nolūks
Darba grupa Grieķijas jautājumos | Revīzijas apmeklējums | Iztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar tehniskās palīdzības projektiem un horizontāliem jautājumiem
Eiropas Komisijas ģenerālsekretariāts | Revīzijas apmeklējums | Iztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar horizontāliem jautājumiem
Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts | Revīzijas apmeklējums | Iztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar tehniskās palīdzības projektiem struktūrfondu un valsts pārvaldes jomā
Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāts | Revīzijas apmeklējums | Iztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar tehniskās palīdzības projektiem nodokļu sistēmas jomā
Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts | Revīzijas apmeklējums | Iztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar tehniskās palīdzības projektiem struktūrfondu jomā
Grieķijas Republikas Administratīvo reformu un e-pārvaldes ministrija | Revīzijas apmeklējums | Iztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar tehniskās palīdzības līgumu, ko ministrija parakstīja ar ESAO administratīvā sloga samazināšanas jomā
Grieķijas Republikas Administratīvo reformu un e-pārvaldes ministrija (MAREG) | Informācijas vākšanas apmeklējums | Iztaujāšana saistībā ar tehniskās palīdzības projektiem un horizontāliem jautājumiem
Grieķijas Republikas koordinācijas ģenerālsekretariāts (GSCO) | Informācijas vākšanas apmeklējums | Iztaujāšana saistībā ar tehniskās palīdzības projektiem un horizontāliem jautājumiem
Valsts pārvaldes un vietējās pašpārvaldes centrs (EKDDA) | Informācijas vākšanas apmeklējums | Iztaujāšana saistībā ar tehniskās palīdzības projektiem valsts pārvaldes jomā
Regulējuma politikas pētniecības institūts (INERP) | Informācijas vākšanas apmeklējums | Iztaujāšana saistībā ar tehniskās palīdzības projektiem
Valsts attīstības aģentūra | Revīzijas apmeklējums | Iztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar deleģēšanas nolīgumu valsts pārvaldes jomā
ESAO | Informācijas vākšanas apmeklējums | Iztaujāšana par iemaksu nolīgumu administratīvā sloga samazināšanas jomā
SVF | Revīzijas apmeklējums | Divu iemaksu nolīgumu revīzija nodokļu sistēmas jomā

Avots: ERP.

IV pielikums

Iemaksu nolīgums starp Administratīvo reformu un e-pārvaldes ministriju un ESAO par administratīvā sloga samazināšanu Grieķijā

Grieķijas ekspertu profils un uzdevumi

οProjekta metodoloģija paredzēja ciešu sadarbību ar Grieķijas valsts pārvaldi.

ο13 ekspertu grupas (kopā 75 cilvēki), kas atlasīti atklātā uzaicinājuma procedūrā.

οVajadzīgās prasmes ietver labas zināšanas attiecīgās jomas tiesiskajā regulējumā, ļoti labas angļu valodas zināšanas un spēju izklāstīt sarežģītu materiālu.

οGrieķu ekspertu pienākums bija izteikt viedokli par attiecīgo tiesisko regulējumu, lai noteiktu administratīvo slogu, un kalpot par kontaktpersonām nozaru ministrijās.

Grieķijas ekspertu veikuma kvalitāte

οAtlasīto ekspertu profili nepilnīgi atbilda sākotnējām prasībām.

i.Ierobežotas rakstiskās izteiksmes spējas, sagatavojot sarežģītu materiālu angļu valodā.

ii.Nepietiekamas zināšanas par Grieķijas tiesību sistēmu un konkrētiem tiesību aktiem (tikai četri no 13 grupu vadītājiem pārstāvēja par konkrētajiem noteikumiem atbildīgās nozaru ministrijas).

iii.Iesaistīšanās projektā nepilnu laiku.

οLielākās grūtības projektam radīja Grieķijas ekspertu sniegto datu sliktā kvalitāte, kaut arī saskaņā ar ESAO projekts tomēr tika veiksmīgi pabeigts, iegūstot papildu datus citiem līdzekļiem.

οKā negatīvo seku mazināšanas pasākumu ESAO nolēma piešķirt apakšuzņēmuma līgumus četriem vietējiem juridiskajiem birojiem par visu 13 nozaru tiesību aktu shematisku attēlošanu.

DGGJ iesaistīšanās

οPiedalīšanās darba grupās, starpniecība starp Grieķijas iestādēm un pakalpojumu sniedzējiem nolūkā uzlabot līgumu pārvaldību (kuru DGGJ uzskatīja par neapmierinošu).

οSarpdienestu konsultāciju koordinēšana nolūkā pārliecināties par noteikumu atbilstību ES tiesību aktiem.

V pielikums

Darba grupas Grieķijas jautājumos nozīme tehniskās palīdzības sniegšanā atbilstoši politikas jomai

Administratīvā sloga mazināšana (uzņēmējdarbības vide)

οSākotnēji tā bija koordinējoša darbība nolūkā uzlabot koordināciju starp Grieķijas iestādēm, ESAO un pārējiem Komisijas dienestiem.

οNebija iesaistīta pakalpojumu sniedzēja atlasē, līgumiskajās procedūrās starp ESAO un Grieķijas iestādēm vai uzraudzības īstenošanā.

οPiedalījās četrās no astoņām augsta līmeņa komitejas sanāksmēm.

οPārraudzīja projektu īstenošanu, piedalījās darba sanāksmēs, sniedza komentārus par ziņojuma projektu un organizēja starpdienestu apspriedes ar 11 Komisijas ģenerāldirektorātiem.

οSniedza īpašu tehnisko palīdzību, lai atbalstītu ieteikumu īstenošanu pēc projekta pabeigšanas.

Reglamentēto profesiju liberalizācija (uzņēmējdarbības vide)

οFormulēja darba uzdevumu, pamatojoties uz SM prasībām un Grieķijas iestāžu pieprasījumiem.

οAtbalsts līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrai (pakalpojumu sniedzēju priekšatlase, saziņa ar kandidātiem).

οZiņojumu rezultātu uzraudzība (komentāri par ziņojumu projektiem, galīgais novērtējums).

οCiešāka sadarbība ar Grieķijas iestādēm (regulāras sanāksmes, korespondences apmaiņa, tehniskās palīdzības pielāgošana to vajadzībām un gaidām).

Valsts pārvalde (publiskā sektora reforma)
Vispārīgi

οPastāvīgs atbalsts, veidojot Koordinācijas ģenerālsekretariātu (GSCO), cita starpā ar vietējo ekspertu palīdzību.

οAtbalsts centrālās administratīvās reformas divu gadu stratēģijas un rīcības plāna izstrādes procesā, sākumā ar DGGJ eksperta palīdzību (kas bija iesaistīts sākotnējās stratēģijas izstrādē).

οAtbalsts Grieķijas ministriju novērtēšanai un reorganizācijai, izmantojot ārēju ilgtermiņa līgumu, kas tomēr tika vāji izpildīts (55 % pusotru gadu pēc parakstīšanas), jo nebija konkrētu tehniskās palīdzības pieprasījumu.

οTehniskās palīdzības pasākumu uzraudzība un koordinēšana cilvēkresursu stratēģijas jomā; tiešo ieguldījumu sniedza jomas vadītājs un ārējs līgumslēdzējs.

Līgums ar valsts attīstības aģentūru

οNodrošināja līgumslēdzēju ar visu vajadzīgo informāciju un dokumentiem.

οSazinājās ar Grieķijas iestādēm un gādāja par ES kā atbalsta un īstenoto darbību finansējuma avota redzamību.

οPārsūtīja attiecīgajām Grieķijas iestādēm ekspertu ziņojumus un nodevumus, ko saņēma valsts attīstības aģentūra.

οAtbalstīja ekspertu atlasi, formulējot atlases kritērijus.

Ieņēmumu administrācija (budžets un nodokļu sistēma)

οVispārīgi: noteica darba uzdevumus, pieņēma darbā ekspertus, iepazīstināja tos ar pienākumiem tehniskās palīdzības ietvaros un iekļāva to darba rezultātus kopējā tehniskās palīdzības sniegšanā.

οSVF līgumi: sagatavoja darba uzdevumus un uzraudzīja attīstības gaitu šajā jomā. Nav visaptverošas un strukturētas iznākuma analīzes, izņemot neformālas atsauksmes līgumslēdzējam (nav atsauces uz rezultatīvajiem rādītājiem).

Struktūrfondi (kohēzijas politika)

οDGGJ darbinieki (ietverot piesaistītos ekspertus) tieši sniedza tehnisko palīdzību, kam bija liela ietekme uz Grieķijas iestādēm faktiski sniegtās tehniskās palīdzības tvērumu un kvalitāti.

Komisijas atbilde

Kopsavilkums

I

Komisija atzinīgi novērtē ERP īpašo ziņojumu par tehniskās palīdzības (TP) sniegšanu Grieķijai.

Komisija nolēma izveidot Darba grupu Grieķijas jautājumos (DGGJ), pamatojoties uz turpmāk izklāstītā bāzes scenārija analīzi.

-Grieķijas valdība 2010. gada maijā lūdza finanšu palīdzību starptautiskajai sabiedrībai. Eurogrupa 2010. gadā piekrita piešķirt divpusējus aizdevumus EUR 80 miljardu apmērā saskaņā ar pirmo finanšu palīdzības programmu. SVF apņēmās papildus piešķirt EUR 30 miljardus.

-Apmaiņā pret finanšu palīdzību Grieķijai tika izvirzīta prasība īstenot virkni strukturālu reformu un fiskālu pasākumu valsts modernizēšanai, finanšu un fiskālās stabilitātes nodrošināšanai un tautsaimniecības stiprināšanai atbilstīgi nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tika sagatavota pirmā finanšu palīdzības programma – makroekonomikas korekciju programma.

-Tomēr Grieķijas iestāžu veiktie sākotnējie pasākumi izrādījās nepietiekami un strukturālo reformu īstenošanas gaita nebija tik veiksmīga, cik plānots, kaut gan Grieķijas rīcībā bija visi ES pastāvošie leģislatīvie, reglamentējošie un finanšu instrumenti (piem., struktūrfondi, Fiscalis programma u. c.).

-Grieķijas iestādes atzina, ka to administratīvā spēja ir vāja un laika trūkuma dēļ ir bijis grūti īstenot visaptverošu reformu programmu, un lūdza Komisiju atbalstīt tās centienus un palīdzēt īstenot nepieciešamās strukturālās reformas.

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka tai bija pieejama plaša analīze par vajadzībām, kas tai ļāva pieņemt politisku lēmumu, lai reaģētu uz Grieķijas lūguma steidzamo raksturu: Komisijas priekšsēdētājs uzņēmās iniciatīvu koordinēt Komisijas līmenī veiktos centienus, ierosinot izstrādāt plašu tehniskās palīdzības (TP) pasākumu kopumu, ko tieši pārvaldītu Komisija, lai atbalstītu ES/SVF korekciju programmas īstenošanu un paātrinātu ES līdzekļu apguvi.

Šajā situācijā tika nolemts izveidot DGGJ. Tā koordinēja dažādos TP pasākumus un sniedza atbalstu Grieķijas iestādēm saistībā ar to TP līdzekļu pārvaldību, par kuriem tieši atbildēja Grieķijas iestādes.

Komisija uzskata, ka jēdziens “TP programma” jāskata, ņemot vērā DGGJ misiju, un tas skaidrojams šādi:

TP pasākumu kopums, par kuru Komisija nolemj, ka to koordinēs DGGJ, un kurā nav iekļauti līdzekļi un līgumi, ko tieši pārvalda Grieķijas iestādes, tādēļ Komisija par tiem neatbild. Grieķijas iestādes ir tieši atbildīgas par līdzekļiem, kurus tās tieši pārvalda.

TP pasākumi, par kuriem ir atbildīga Komisija, tiek centralizēti finansēti no Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) (t. i., TP pasākumi, par kuriem Komisija ir noslēgusi tiešus līgumus ar starptautiskām organizācijām, valsts aģentūrām un dalībvalstu ekspertiem) atbilstīgi Kopīgo noteikumu regulas (ES) Nr. 1303/2013 58. pantam. Šie pasākumi jānodala no darbības programmu līdzekļiem tehniskās palīdzības vajadzībām, kurus Grieķijas iestādes izmanto saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas (ES) Nr. 1303/2013 59. pantu, lai slēgtu līgumus par TP darbībām un finansētu šādas darbības atbilstīgi dalītai pārvaldībai. Tādējādi nevar uzskatīt, ka darbības programmas būtu “vienas tehniskās palīdzības programmas” daļa.

DGGJ uzraudzīja tās tiešā atbildībā esošo TP darbību īstenošanu. Saskaņā ar dalīto pārvaldību dalībvalstis atbild par atsevišķu projektu izstrādi, pārraudzību un īstenošanu. Komisija uzrauga, kā tiek sasniegti atskaites punkti, par kuriem ir panākta vienošanās, par pamatu ņemot dalībvalstu iesniegtos ziņojumus par programmām.

IV

Saistībā ar “plašu tehniskās palīdzības programmu” skatīt Komisijas atbildi par I punktu.

Komisija atzīst, ka DGGJ ne vienmēr ietekmēja reformu gaitu, bet tas jāskata plašākā politikas kontekstā un jāņem vērā kompetenču sadalījums starp dalībvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm. Grieķijas iestādes gan iepriekš bija, gan joprojām ir atbildīgas par strukturālo reformu īstenošanu, savukārt DGGJ bija gatava konsultēt Grieķijas iestādes / palīdzēt Grieķijas iestādēm pēc to pieprasījuma.

DGGJ nekad nav bijis ne mandāta, ne pilnvaru īstenot reformas neatkarīgi no Grieķijas iestāžu vēlmēm.

Komisijas atbilde par virsrakstu “Nepilnīga struktūra” pirms V punkta

DGGJ bija elastīga struktūra, ņemot vērā tās spēju pielāgoties strauji mainīgos apstākļos un to, kā tā sniedza tehnisko palīdzību.

Tāpēc Komisija nepiekrīt, ka DGGJ būtu jādēvē par “nepilnīgu struktūru”.

V

Saistībā ar Komisijas stratēģiju, izveidojot DGGJ, makroekonomikas korekciju programma Grieķijai nodrošināja vispārīgu stratēģijas ievirzi DGGJ mandātam un darbam, savukārt darba grupas (DG) struktūra un darbību pārvaldība tika veidota tā, lai DG varētu strauji reaģēt problēmsituācijās un mainīgos apstākļos. Ikviena cita iespēja, kas nebija DGGJ izveide, nozīmētu iesaistīšanos ilgstošā likumdošanas procesā, lai mainītu pastāvošo regulējumu tādu līdzekļu piešķiršanai, kurus varētu izmantot reformu īstenošanai.

Komisija izveidoja DGGJ ar primāru mērķi – atbalstīt Grieķijas iestādes, sniedzot tām tehnisko palīdzību programmas svarīgāko elementu īstenošanai, tostarp uzlabot ES struktūrfondu apguvi. DGGJ izveide ievērojami uzlaboja Grieķijai jau pieejamās palīdzības kvalitāti un paplašināja palīdzības tvērumu.

DGGJ bija skaidri noteikts uzdevums – palīdzēt Grieķijas iestādēm īstenot nosacījumus makroekonomikas korekciju programmā, par kuru tika panākta vienošanās ar kreditoriem. (Skatīt attiecīgās daļas DGGJ mandātā: 1) “ciešā sadarbībā ar Grieķiju un ar citu dalībvalstu palīdzību apzināt un koordinēt tehnisko palīdzību, kas Grieķijai vajadzīga, lai īstenotu ES/SVF korekciju programmu”, un 2) “palīdzēt attiecīgajām Grieķijas iestādēm detalizēti formulēt, kāda veida tehniskā palīdzība ir jāsniedz”.)

Tādējādi DGGJ ietvaros izveidotais plānošanas cikls atbilda vispārīgajai situācijai, jo lēmumu pieņemšanas procesā tika ietvertas dažādas TP sniegšanas iespējas, tādējādi nodrošinot nepieciešamo elastīgumu. Pasākumu prioritāte bija atkarīga no: 1) Grieķijas iestāžu pieprasījumiem un 2) makroekonomikas korekciju programmas nosacījumiem, un noteiktās prioritātes bija jākoriģē atbilstīgi sarunu iznākumiem.

Ņemot vērā nestabilos politiskos apstākļus Grieķijā, DGGJ – sadarbībā ar jomu vadītājiem kopējos TP pasākumos – izdevās saglabāt TP ietvara vispārējo konsekvenci.

VI

Komisija noteica stingrus DGGJ izveides principus, atbilstīgi ņemot vērā pamatā esošo mandātu un tehniskās palīdzības apstākļus. Šī pieeja izrādījās veiksmīga, sniedzot tehnisko palīdzību. Skatīt arī Komisijas atbildes par IV un V punktu.

VII

DGGJ darbību finansēšana un budžeta plānošana tika īstenota, pilnībā ņemot vērā tiesisko regulējumu un pastāvošos Komisijas noteikumus un procedūras. Finansējums DGGJ tehniskās palīdzības projektiem, par kuriem tika panākta vienošanās ar Grieķijas iestādēm, bija no fondiem, kurus Komisija centralizēti pārvaldīja, un tas tika apstiprināts ar secīgiem Komisijas lēmumiem par finansējuma piešķiršanu. Tādējādi TP darbību finansēšanā tika ievēroti parastie pārredzamības standarti, un attiecīgie Komisijas lēmumi tika publiskoti.

Tādā pašā veidā, piešķirot starptautiskām organizācijām vai valsts aģentūrām tiesības slēgt ilgtermiņa līgumus, DGGJ ievēroja Finanšu regulā, tās piemērošanas noteikumos un lēmumu pieņemšanas procesā noteiktās procedūras, tostarp analizēja nepieciešamo specializēto zināšanu līmeni un pakalpojumu sniedzēju specializācijas līmeni. Visās atlasītajās valsts aģentūrās un starptautiskajās organizācijās tika veikta revīzija Komisijas līmenī (četru un sešu pīlāru novērtējums), apliecinot, ka tām ir apmierinoša pieredze darbā ar tādu līgumu pārvaldību, kuri tiek finansēti no ES budžeta.

Komisija piekrīt, ka ir jādefinē nodevumi un sagaidāmie līguma rezultāti. Faktiski saskaņā ar Finanšu regulām un pamatlīgumiem ar sešu pīlāru organizācijām projektiem jābalstās uz rezultātiem, jāievēro loģiskā ietvara apraksts un naudas vērtība jānosaka līgumslēgšanas procesa sākumā. Tomēr jānorāda, ka saistībā ar integrētiem ekspertiem – tāpat kā saistībā ar visiem līgumiem, kuru ietvaros tiek veiktas ar izaugsmes veicināšanu (koučingu) saistītas darbības – nodevumu nevar noteikt iepriekš, jo ziņojums par darbībām vienmēr tiek sagatavots a posteriori.

VIII

DGGJ var tikai “regulāri uzraudzīt” tehnisko palīdzību, par kuru tā tieši atbild kā līgumslēdzēja iestāde. Komisija norāda, ka saskaņā ar dalīto pārvaldību dalībvalstis atbild par atsevišķu projektu izstrādi, pārraudzību un īstenošanu. Valsts iestāde dalībvalstī ieceļ revīzijas iestādes, kuras pārrauga, lai attiecīgajā valstī pārvaldības un uzraudzības sistēma darbotos efektīvi. Komisija pārrauga, kā tiek sasniegti atskaites punkti, par kuriem ir panākta vienošanās, par pamatu ņemot dalībvalstu iesniegtos ziņojumus par programmām (dalībvalstīm pēc nepieciešamības tika pieprasīta informācija par atsevišķu politikas prioritāšu īstenošanas gaitu). Tādējādi DGGJ pārraudzīja, kā tiek īstenota TP, kas ir tās kā līgumslēdzējas iestādes tiešā atbildībā, bet Grieķija joprojām atbildēja par reformu īstenošanu.

IX

Komisija atzīst, ka tehniskās palīdzības ietekme uz reformu vispārējo gaitu bija neviendabīga. Tas jāskata plašākā politikas kontekstā un jāņem vērā kompetenču sadalījums starp dalībvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm. Grieķijas iestādes gan iepriekš bija, gan joprojām ir atbildīgas par (strukturālo) reformu īstenošanu, savukārt DGGJ bija gatava konsultēt Grieķijas iestādes / palīdzēt Grieķijas iestādēm pēc to pieprasījuma.

Palātas ieteikumi

Skatīt arī Komisijas atbildes par 1.–7. ieteikumu.

Palātas ieteikumi, a)

Komisija piekrīt 1. ieteikumam.

Palātas ieteikumi, b)

Komisija piekrīt 2. ieteikumam.

Palātas ieteikumi, c)

Komisija piekrīt 3. ieteikumam.

Palātas ieteikumi, d)

Komisija piekrīt 4. ieteikumam.

Komisijai jāsniedz TP, ievērojot tiesisko pamatu un reglamentējošos noteikumus.

Palātas ieteikumi, e)

Komisija piekrīt 5. ieteikumam.

Pakalpojumu sniedzēju atlasei tika izmantotas Finanšu regulā noteiktās procedūras, jo tās ievēro visi Komisijas dienesti, kas ir iesaistīti tehniskās palīdzības sniegšanā Grieķijas iestādēm.

Skatīt arī Komisijas atbildi par VII punktu.

Palātas ieteikumi, f)

Komisija piekrīt 6. ieteikumam un regulāri uzraudzīs, kā tiek īstenota TP, kas ir tās kā līgumslēdzējas iestādes tiešā atbildībā.

Palātas ieteikumi, g)

Komisija piekrīt 7. ieteikumam.

Turpmākajās darbībās, ko veiks Strukturālo reformu atbalsta dienests (SRSS), tiks akcentēts šis spēju veidošanas aspekts.

Ievads

03

Saistībā ar “visaptverošu tehniskās palīdzības programmu” skatīt Komisijas atbildi par I punktu.

DGGJ tika izveidota nolūkā radīt jaunu pieeju, lai pārvarētu trūkumus esošajos instrumentos, uzlabotu Komisijas ieguldījuma radīto ietekmi krīzes apstākļos un palīdzētu Grieķijai īstenot nepieciešamās reformas.

07

DGGJ darbības nodrošināšanai Komisija apvienoja vienā komandā ekspertus gan no Komisijas dienestiem, gan dalībvalstīm, un komanda bija Grieķijas iestāžu rīcībā. Atkarībā no vajadzībām un apstākļiem DGGJ izvēlējās vispiemērotāko pieeju un resursu izmantošanu, tostarp integrējot Grieķijas ministrijās un valsts pārvaldē Komisijas, starptautisko organizāciju, valsts aģentūru ekspertus un/vai augsta līmeņa civildienesta ierēdņus no dalībvalstīm, organizējot seminārus un nodrošinot īstermiņa ekspertus.

I daļa

Komisijas atbilde par virsrakstu “I Daļa. Darba grupai Grieķijas jautājumos bija funkcionāla darbības struktūra, bet trūka stratēģijas un atsevišķa budžeta” pirms 15. punkta

Komisija uzskata, ka DGGJ stratēģija izriet no Saprašanās memoranda (SM) un Grieķijas pieprasītās tehniskās palīdzības. Skatīt atbildi par V punktu un turpmākos punktus saistībā ar šo iedaļu.

Komisijas atbilde par virsrakstu “Darba grupu Grieķijas jautājumos izveidoja vēlu, salīdzinot ar programmas sākumu un neņemot vērā alternatīvas” pirms 15. punkta

Komisija izvēlējās atbilstīgu veidu tehniskās palīdzības sniegšanai, ņemot vērā krīzi Grieķijā.

Tiklīdz Grieķija bija iesniegusi Komisijai tehniskās palīdzības pieprasījumu un Komisija bija pieņēmusi politisku lēmumu sniegt šādu tehnisko palīdzību, tika izveidota DGGJ.

Lai labāk saprastu DGGJ izveides ietvaru un pamatojumu, ir vērts atcerēties, ka Komisija reaģēja, tiklīdz bija izkristalizējušās problēmas, un veica pasākumus neatliekamā kārtā, kaut gan tās spējas bija ierobežotas.

17

Likvidējot un atkārtoti veidojot ad hoc tehniskās palīdzības darba grupas, kā tas tika darīts Grieķijas un Kipras gadījumā, rezultātā var tikt zaudētas specializētās zināšanas, praktiskā zinātība un efektivitāte. Tādēļ, ņemot vērā priekšā stāvošās reformas un ar tām saistītās problēmas, Komisija nolēma izveidot SRSS kā pastāvīgu, tomēr ļoti elastīgu Komisijas struktūru, kurai būtu plašāks mandāts un kura piedāvātu īpaši izstrādātas specializētās zināšanas un praktisku tehnisko atbalstu ikvienai dalībvalstij pēc tās pieprasījuma, izstrādājot un īstenojot izaugsmi veicinošas administratīvās un strukturālās reformas.

18

Komisija izvēlējās atbilstīgu veidu tehniskās palīdzības sniegšanai, ņemot vērā krīzi Grieķijā. Komisija atzina nepieciešamību paplašināt Grieķijai pieejamo tehnisko palīdzību, tādēļ Grieķijas valsts pārvaldei tika sniegta pastiprināta tehniskā palīdzība, lai paātrinātu reformu īstenošanu. DGGJ tika izveidota, izmantojot Komisijas darbinieku plašās un specializētās zināšanas.

Tā kā DG mandāta ilgums bija ierobežots, netika apsvērtas alternatīvas tās darbības procedūras. Tomēr vismaz reizi gadā budžeta projekta sagatavošanas un budžeta veidošanas procedūras ietvaros tika pārskatīta administratīvā un personāla nodrošināšanas kārtība, kā arī kontu noskaidrošana.

Komisijas atbilde par virsrakstu “Nav pakārtotas stratēģijas” pirms 19. punkta

Izveidojot DGGJ, Komisija uzskatīja, ka makroekonomikas korekciju programma Grieķijai dod vispārīgu stratēģijas ievirzi DG mandātam un darbam. DGGJ darbību struktūra un pārvaldība tika veidota tā, lai varētu ātri reaģēt problēmsituācijās un mainīgos apstākļos. Komisija izveidoja DGGJ ar primāru mērķi – atbalstīt Grieķijas iestādes, sniedzot tām tehnisko palīdzību programmas svarīgāko elementu īstenošanai, tostarp uzlabot ES struktūrfondu apguvi. DGGJ izveide ievērojami uzlaboja Grieķijai jau pieejamās palīdzības kvalitāti un paplašināja palīdzības tvērumu.

19

DGGJ stratēģijas ievirzes pamatā bija makroekonomikas korekciju programma, tomēr Komisija arī norāda, ka jau 2011. gada 11. oktobrī DGGJ iesniedza Komisāru kolēģijai vispārīgu apskatu par plānotajām darbībām dalījumā pa tēmām un darba veidiem, kurā bija skaidri noteikta un skaidrota TP organizēšana, iespējamais finansējums un sniegšanas veidiem; turklāt DGGJ sniedza arī skaidru pārskatu visām ieinteresētajām personām (dalībvalstīm, starptautiskajām organizācijām un valsts aģentūrām, Eurogrupas jautājumu darba grupai) par finansējuma veidiem, pieejamajām summām (atbilstīgi centralizētai un dalītai pārvaldībai) un ES Finanšu regulā paredzētajām iespējām “paātrināt” TP darbību īstenošanu turpmāk. Šīs pieejas tika konsekventi izmantotas DGGJ darbā visā tās pastāvēšanas laikā.

20

Komisija uzskata, ka DGGJ ievēroja savu mandātu, jo tā palīdzēja Grieķijas iestādēm apzināt tehniskās palīdzības vajadzības.

Tas ir arī galvenais aspekts pamatprincipam par “valsts iesaisti” reformu veikšanā.

21

Skatīt Komisijas atbildi par V punktu, kurā sniegts sīki izstrādāts pamatojums.

22

Saistībā ar projektiem dalītā pārvaldībā dalībvalstis atbild par atsevišķu projektu izstrādi, pārraudzību un īstenošanu. Komisija uzrauga, kā tiek sasniegti atskaites punkti, par kuriem ir panākta vienošanās, par pamatu ņemot dalībvalstu iesniegtos ziņojumus par programmām (dalībvalstīm pēc nepieciešamības tika pieprasīta informācija par atsevišķu politikas prioritāšu īstenošanas gaitu).

Saistībā ar darbībām, kas tiek finansētas atbilstīgi centralizēti pārvaldītam TP budžetam, tika veikta atbilstības pārbaude ar pārvaldniekiem administratīvo reformu darbības programmā (AROP), un tikai tad tika sāktas sarunas ar pakalpojumu sniedzēju, jo īpaši tādēļ, lai novērstu pārklāšanos.

23

Komisija atzīst, ka tad, ja būtu piešķirti īpaši līdzekļi ES budžeta ietvaros, būtu bijis vieglāk plānot tehnisko palīdzību. Tomēr DGGJ labi izmantoja pieejamos līdzekļus.

Komisija uzskata, ka Grieķijas iestādes nebija pilnībā izmantojušas finansēšanas iespējas, ko piedāvā struktūrfondi TP vajadzībām, kaut gan DGGJ piedāvāja tām visu veidu palīdzību, atbalstot līdzekļu izmantošanu. Tomēr jāņem vērā, ka AROP budžets tika samazināts saskaņā ar vienošanos ar Komisijas dienestiem tikai tad, kad kļuva skaidrs, ka šie līdzekļi (par kuriem bija saistības noteiktos gados) Grieķijai ies secen.

24

Nevar uzskatīt, ka tas, ka ir daudzas budžeta pozīcijas, ko pilnībā kontrolē Komisija, būtu trūkums. Komisijas līmenī parasta prakse ir izmantot vairākas budžeta pozīcijas horizontālo pasākumu finansēšanai.

Turklāt jāuzsver, ka DGGJ mandātā nav iekļauts pienākums regulāri veikt finanšu pārraudzību par tām TP darbībām, kuras finansē Grieķijas iestādes, izmantojot struktūrfondus, un kuras tiek pārvaldītas, izmantojot AROP.

Komisijas darbības dienesti ir atbildīgi par vispārējo pārskatu par TP darbības programmu, savukārt dalībvalsts pārziņā ir sīki izstrādāts saraksts par atsevišķiem projektiem, un tā to nodod Komisijas dienestiem pēc to pieprasījuma, kā noteikts reglamentējošos noteikumos.

Komisijas atbilde par virsrakstu “Darba grupai Grieķijas jautājumos bija elastīga iekšējā organizācija, bet vajadzīgo darbinieku skaits nebija noteikts, pamatojoties uz pienācīgu analīzi” pirms 25. punkta

Komisija uzskata, ka šis virsraksts būtu labāk jāformulē, ņemot vērā šādus apstākļus: ņemot vērā politisko situāciju un nepieciešamību pēc lielāka elastīguma mainīgo vajadzību dēļ vispārīgas krīzes un steidzamas rīcības apstākļos, nebija iespējams ex ante pieņemt lēmumus par noteiktiem parametriem, piem., precīzu vajadzīgo darbinieku skaitu.

26

Tas, ka darbinieku skaits ne vienmēr bija iespējamais un maksimālais plānotais darbinieku skaits, neietekmēja DGGJ parasto darbību.

II daļa

28

Par vārdu salikumu “visaptveroša tehniskās palīdzības programma” skatīt Komisijas atbildes par I punktu un 3. punktu.

32, pirmais ievilkums

Atbilstīgi makroekonomikas korekciju programmas nosacījumiem Grieķijas iestādes parakstīja divus līgumus par tehnisko palīdzību ar ESAO. Komisija, t. i., Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts, uzrauga darbības programmas ietvaros veiktās ikdienas darbības, savukārt Grieķijas iestādes atbild par to, lai līgumi ar ESAO tiktu īstenoti un uzraudzīti, bet ESAO bija pilnībā iesaistīta, nosakot nodevumu saturu. Pēc Grieķijas iestāžu pieprasījuma DGGJ palīdzēja tām un ESAO precizēt līgumā paredzētos nodevumus, cita starpā nododot ārpakalpojuma sniedzējiem tiesību aktu projektu sagatavošanu un sniedzot attiecīgas specializētās zināšanas par PVN un uzņēmējdarbības tiesībām, kā tas tika darīts saistībā ar Palātas pārbaudīto administratīvā sloga mazināšanas projektu.

32, otrais ievilkums

Struktūrfondu jomā Komisija veicināja, lai Portugāle sniedz atbalstu Grieķijai. Abas dalībvalstis vienojās, ka būtu lietderīgi apmainīties ar pieredzi. Tas, ka iespējamā sadarbība neīstenojās, neradīja finanšu zaudējumu ne kādai pusei, ne Komisijai.

34

Par DGGJ lomu administratīvā sloga mazināšanas projektā skatīt Komisijas atbildi par 32. punktu.

Komisijas atbilde par virsrakstu “Darba grupa Grieķijas jautājumos izmantoja dažādus tehniskās palīdzības sniegšanas veidus, bet daži no tiem neatbilda mērķim” pirms 35. punkta

Komisija uzskata, ka veids, kādā DGGJ sniedza savus pakalpojumus, bija atbilstīgs un kalpoja izvēlētajam mērķim, pilnībā tika ievēroti spēkā esošie reglamentējošie noteikumi un tiesiskais pamats.

35

Lēmums izmantot ārējo struktūru atbalstu noteiktu darba aspektu veikšanai ir pamatots, ņemot vērā darbības vajadzības, un ir saistīts gan ar laiku uzdevumu veikšanai, gan ļoti īpašo uzdevumu raksturu un nepieciešamajām tehniskajām prasmēm.

36

Palātas norādītā aģentūra, kas darbojās nodokļu sistēmas jomā, veica vairākus uzdevumus, kuri liecināja par tās pievienoto vērtību:

–kopīgi ar DGGJ tika veikta atbilstīgu ekspertu iepriekšēja atlase gan no dalībvalstu, gan citu valstu valsts pārvaldes iestādēm;

–saistībā ar līgumu par pakalpojuma sniegšanu tika izstrādāts iepirkuma nolikums, izsūtīti uzaicinājumi piemērotiem kandidātiem, analizēti saņemtie piedāvājumi un piešķirtas līguma slēgšanas tiesības;

–saistībā ar valsts pārvaldes iestādes norīkojumu tika izstrādāta norīkojuma līguma veidlapa un organizētas sarunas ar dalībvalsts pārvaldes iestādi;

–visos gadījumos tika nodrošināta finanšu pārvaldība un turpmāki pasākumi par līguma īstenošanu (rēķini no dalībvalstu pārvaldes iestādēm vai pakalpojumu sniedzējiem, laika grafiks, ziņojumi) un nepieciešamības gadījumā tika sagatavoti līguma grozījumi.

39

DGGJ darbību finansēšana un budžeta plānošana tika īstenota, pilnībā ņemot vērā tiesisko regulējumu un pastāvošos Komisijas noteikumus un procedūras.

Pamatojumam skatīt Komisijas atbildi par VII punktu.

40

Jomas vadītāja loma nav tikai precīzi īstenot sadarbību; tā nozīmē veikt pastāvīgu dialogu un sniegt atbalstu attiecīgajā jomā, izmantojot specializētās zināšanas, pētījumus, standartu noteikšanu u. c. Tādējādi valsts aģentūru iesaistīšana projektu īstenošanā ir dabiska izvēle, ko pamato tas, ka šādām aģentūrām ir unikālās specializētās zināšanas un kompetence, kā arī augsta specializācijas pakāpe (Finanšu regulas piemērošanas noteikumu 190. panta 1. punkta f) apakšpunkts).

41

Visiem ES ekspertiem, kas bija pieejami Grieķijas iestādēm, izmantojot šo aģentūru, bija ievērojama pieredze administratīvo reformu jomā savās valstīs (Francijā, AK, Vācijā, Spānijā u. c.).

Valsts attīstības aģentūrai Balkānu valstīs bija pieredze, kas bija būtiska saistībā ar valsts pārvaldes reformām Grieķijā. Aģentūra bija arī iesaistīta darbā ar valstīm pirmspievienošanās procesā. Šīs dalībvalsts sistēma arī vēsturiski ir lielā mērā ietekmējusi valsts pārvaldes organizāciju Grieķijā un valsts iestādes, tādēļ Grieķijas iestādes bija ieinteresētas sadarbībā ar DGGJ un reformu partneri kopīgi saņemt šādu atbalstu no valsts attīstības aģentūras darbību līmenī.

Komisijas atbilde par virsrakstu “Atbalsts bija pienācīgi pielāgots galveno reformu vajadzībām, bet ne vienmēr balstījās uz visaptverošu vajadzību analīzi” pirms 46. punkta

Komisija uzskata, ka Palātas formulētais virsraksts “Atbalsts bija pienācīgi pielāgots galveno reformu vajadzībām, bet ne vienmēr balstījās uz visaptverošu vajadzību analīzi” jāskata noteiktā kontekstā. Pamatojumam skatīt piezīmes sadaļā par Komisijas atbildi uz V punktu un 19. punktu ievadā un punktos pēc šī virsraksta.

47, a)

2012. gada janvārī tika sagatavoti shematiskie norādījumi par Grieķijas iestāžu definētajām administratīvajām reformām, pamatojoties uz ESAO sagatavotā valsts pārvaldības apskata “Grieķija: centrālās pārvaldes apskats” konstatējumiem un ieteikumiem. Tehniskā palīdzība, ko DGGJ sniedza 2012.–2013. gadā, pamatojās uz šiem shematiskajiem norādījumiem, kā arī makroekonomikas korekciju programmā noteiktajām prioritātēm.

Sākot no 2014. gada, izmantojot DGGJ darbu – palīdzēt Grieķijas iestādēm sagatavot dokumentu projektus, tehniskās palīdzības pamatā bija reformu stratēģija un divgadu rīcības plāns administratīvo reformu veikšanai.

47, b)

ESAO ieteikumi tika izmantoti dažādos shematiskajos norādījumos un tabulā par septiņiem pīlāriem, kas tika iesniegta Palātai. Tie un arī SM regulāri palīdzēja veidot pamatu TP pieprasījumiem. Tas ir skaidri redzams dokumenta projektā par reformu stratēģiju un divgadu rīcības plānā, kurš tika sagatavots kopīgi ar Grieķijas valsts pārvaldes iestādēm un kurā ESAO ieteikumi tika izmantoti kā sākumpunkts tādu projektu noteikšanai, kuri ir vērsti uz trūkumu novēršanu.

47, c)

Valsts līmeņa pārvaldības ziņā nozīmīgs elements bija starpministriju koordinācija, izveidojot Ģenerālsekretariātu un Reformu padomi; tas bija galvenais ESAO ieteikums.

49

Nolīguma projekts tika sagatavots, ņemot vērā gan sākotnējo nenoteiktību par SVF veicamā darba apjomu, ko pauda Komisija, gan nenoteiktību par Komisijas spēju nodrošināt rezidējoša konsultanta klātbūtni nodokļu administrācijas jomā, lai efektīvi atbalstītu darbu ar “pamatdarbībām” (parādu piedziņa, nodokļu revīzija, HWI revīzija, strīdu risināšana u. c.), kas bija saistītas ar Komisijas sniegto TP ļoti agrīnā posmā. Notika tā, ka, 2012. gada nogalē izveidojot Ģenerālsekretariātu valsts ieņēmumu jautājumos, palielinājās darba apjoms TP virzienā, un to uzņēmās veikt SVF (institucionālās reformas un organizācija), savukārt Komisija (līdz ar otrā rezidējošā konsultanta parādu piedziņas jautājumos parādīšanos 2013. gada sākumā) varēja pārņemt lielāko darba daļu šajā jomā.

Šāds jauns pienākumu sadalījums jau tika skaidrots 2013. gada februārī sagatavotajā gada pārskatā, kuru iesniedza SVF Fiskālo jautājumu departaments (FAD) un kurš aptvēra periodu līdz 2012. gada decembrim (skatīt 16. punktu).

50

DGGJ veltīja ievērojamas pūles, lai noteiktu skaidrus termiņus, kuru panākšanai bija jāizstrādā divgadu rīcības plāns, un rezultātā tika veikta sīkāka plānošana. Šie dokumenti tika iesniegti Palātai.

TP pieprasījumi sākumposmā tika koriģēti, lai palīdzētu Grieķijai reaģēt un koncentrēties uz SM noteiktajām prioritātēm. Šajā jomā TP vajadzību koriģēšana bija acīm redzama politiskā realitāte.

2. izcēlums

Komisija vēlētos uzsvērt, ka, lai gan daudzos gadījumos DGGJ pauda iekšējas bažas par to, vai Grieķijas iestādes spēs ievērot noteiktos termiņus, DGGJ nebija pilnvarota tos mainīt.

Lai iekļautos Grieķijas tiesību aktos un SM noteiktajos termiņos, saskaņā ar shematiskajiem norādījumiem visu centrālajā valsts pārvaldē nodarbināto amatu klasifikācijas reforma bija jāpabeidz sešos mēnešos (t. i., 2012. gada jūlijā). Šis termiņš bija noteikts, neraugoties uz uzdevuma juridisko un organizatorisko sarežģītību, kuru, gatavojot norādījumus Grieķijas centrālajai valsts pārvaldei, jau bija atzinusi ESAO. Kaut gan jau sākotnēji tika panākta vienošanās par plānu ar DGGJ / jomas vadītāju, Grieķijas iestādes tā arī nav sākušas klados sistēmas reformu.

Shematiskie norādījumi ir pilnībā salāgoti ar SM prasībām.

DGGJ nebija atbildīga par reformu gaitas uzraudzību šajā jomā.

54, a)

Īpaši saistībā ar SVF sniegto tehnisko palīdzību turpmāki pasākumi tika veikti, Komisijai un SVF sagatavojot kopīgus pārskatus par padarīto; šādi pārskati tika sagatavoti reizi ceturksnī laikā no 2012. gada līdz 2014. gadam un tika daudz izmantoti, lai analizētu TP iznākumus un prognozētu turpmākas TP vajadzības un plānus.

Tā kā Grieķijas situācijā bija jāveic plašas pārmaiņas un jānodrošina mijiedarbība ar SM prasībām, šie pārskati bija lietderīgāks un darbīgāks rīks nekā ļoti vispārīgo rīcības plānu regulārie atjauninājumi, kas tika veikti atbilstīgi sākotnējam nolīgumam.

54, b)

Skatīt Komisijas atbildi par 32. punktu. Grieķijas iestādes joprojām bija atbildīgas par to, kā tiek īstenots un uzraudzīts ar ESAO noslēgtais līgums saistībā ar administratīvā sloga projektu.

III daļa

Komisijas atbilde par virsrakstu “III daļa. Tehniskās palīdzības rezultāti nebija viendabīgi” pirms 55. punkta

Komisija uzskata, ka virsraksts “III daļa. Tehniskās palīdzības rezultāti nebija viendabīgi” jāskata kontekstā, ņemot vērā to, ka Grieķijas iestādēm un Komisijai bija skaidras lomas saistībā ar tehniskās palīdzības ietekmi uz reformu vispārējo virzību. Kompetenču sadalījums starp dalībvalstīm un Eiropas Savienību nozīmē, ka dalībvalsts atbild par strukturālo reformu īstenošanu. Tādējādi Grieķijas iestādes gan iepriekš bija, gan joprojām ir atbildīgas par strukturālo reformu faktisko īstenošanu, savukārt DGGJ bija gatava konsultēt Grieķijas iestādes / palīdzēt Grieķijas iestādēm pēc to pieprasījuma.

Kopīga atbilde par 55. un 56. punktu

Saistībā ar nepieciešamību uzraudzīt TP darbību un ieteikumu īstenošanu jāņem vērā ne tikai DGGJ loma, bet arī iestāžu kā uzraugu loma programmas kontekstā.

56

Komisija uzskata, ka DGGJ uzraudzīja, kā tiek īstenotas TP darbības, par kurām DG bija tieši atbildīga.

59

Saistībā ar kavēšanos, īstenojot TP projektus saskaņā ar dalīto pārvaldību, Komisija vēlas norādīt, ka atbilstīgi makroekonomikas korekciju programmas nosacījumiem līgumu ar ESAO parakstīja Grieķijas iestādes, tādējādi Grieķijas iestādes bija pilnībā atbildīgas par līgumu īstenošanu un uzraudzību.

Skatīt arī Komisijas atbildes par 32. un 47. punktu.

60

Kompetenču sadalījums starp dalībvalstīm un Eiropas Savienību nozīmē, ka dalībvalsts atbild par strukturālo reformu īstenošanu. Tādējādi Grieķijas iestādes gan iepriekš bija, gan joprojām ir atbildīgas par strukturālo reformu faktisko īstenošanu, savukārt DGGJ bija gatava konsultēt Grieķijas iestādes / palīdzēt Grieķijas iestādēm pēc to pieprasījuma.

Kopīga atbilde par 61.–65. punktu

Skatīt Komisijas atbildi par 60. punktu.

66

Grieķija bija panākusi augstu līdzekļu apguves līmeni 2007.–2013. gada plānošanas periodā, ieņemot labu vietu ES mērogā. Tas tika panākts, cieši sadarbojoties amatpersonām Komisijā un Grieķijas ministrijās un vadošajās iestādēs, lai sniegtu administratīvu palīdzību, noteiktu termiņus un nepieciešamības gadījumā sniegtu tehnisku atbalstu.

Kopīga atbilde par 67.–70. punktu

Skatīt Komisijas atbildi par 60. punktu.

71

Komisija piekrīt Palātas analīzei par iemesliem, kādi bija lēnajam progresam un grūtībām, kas radās, sniedzot tehnisko palīdzību ar nodokļu sistēmas projektiem. Skatīt arī Komisijas atbildi par 60. punktu.

72

Skatīt Komisijas atbildi par 60. punktu.

Secinājumi un ieteikumi

74

Saistībā ar Komisijas skaidrojumu par formulējumu “plašā tehniskās palīdzības programma” skatīt Komisijas atbildi par I punktu.

1. ieteikums

Komisija piekrīt 1. ieteikumam.

Jaunais SRSS dienests ņems šo ieteikumu vērā saistībā ar jauniem TP uzdevumiem.

Komisija plāno iestrādāt šo Palātas ieteikumu definīcijā par SRSS darbību ietvaru.

76

Komisija uzskata, ka DGGJ ir izpildījusi savu mandātu. Skatīt Komisijas atbildi par ziņojuma II daļu.

76, pirmais ievilkums

Komisija uzskata, ka sniegtā TP bijusi optimāla, izmantojot vietējo un starptautisko ekspertu un īstermiņa ekspertu integrēšanu Grieķijas iestādēs, lai pilnībā aptvertu sarežģītas reformu jomas, vienlaikus paturot prātā uzdevumu specifisko raksturu un nepieciešamās tehniskās prasmes.

Starp dažādiem TP sniegšanas mehānismiem ārēju pakalpojumu sniedzēju izmantošana ir īpaši svarīga, lai sniegtu tehnisko palīdzību gadījumos, kad Komisijā nav vajadzīgo specializēto zināšanu.

Tādēļ Komisija izmantoja pastāvošos instrumentus, lai slēgtu līgumus ar ekspertiem, kuri atbilda nepieciešamajām prasībām.

Pamatojoties uz Civildienesta noteikumiem, Komisija pieņēma darbā ekspertus tieši, tostarp uz nenoteiktu laiku; ārējie eksperti tika izmantoti, pamatojoties uz vajadzību izvērtējumu.

Tādēļ Komisija izmantoja tikai tādus resursus, kuri bija nepieciešami steidzamiem risinājumiem Grieķijas apstākļos, un to starpā bija vairāki pakalpojumu sniedzēji un ārējie eksperti ar specializētām zināšanām.

76, otrais ievilkums

Komisija atlasīja pakalpojumu sniedzējus, pilnībā ievērojot tiesisko regulējumu un spēkā esošos Komisijas noteikumus.

76, ceturtais ievilkums

Komisija uzskata, ka izstrādātie darba uzdevumi ir atbilstīgi. Komisija pieņēma dažādas un specifiskas pieejas, izstrādājot darba uzdevumus un rīcības plānus, atkarībā no projekta veida, makroekonomikas korekciju programmas nosacījumiem, veicamo intervenču veida, apstākļiem, kādos pakalpojumu sniedzējiem bija jādod ieguldījums darbības veikšanā, un projekta virzības posma.

Skatīt arī Komisijas atbildes par 49. un 50. punktu.

2. ieteikums

Komisija piekrīt 2. ieteikumam.

3. ieteikums

Komisija piekrīt 3. ieteikumam.

Ņemot vērā to, kādā apmērā dalībvalstis (gan eurozonā, gan ārpus eurozonas), Komisija, starptautiskās organizācijas un valsts struktūras veica centienus, lai sniegtu atbalstu Grieķijai cīņā ar krīzi un plānojot un īstenojot nepieciešamās reformas, Komisija uzskata, ka iesaistīto ieinteresēto personu skaits bija atbilstīgs.

Tādēļ partneru skaits atspoguļo to, kādas darbības bija nepieciešamas, lai pilnībā nodrošinātu palīdzības nolūku.

4. ieteikums

Komisija piekrīt 4. ieteikumam.

DGGJ stratēģijai ir raksturīgs liels elastīgums, lai DG varētu strauji un efektīvi reaģēt uz mainīgām vajadzībām vispārīgas krīzes un steidzamas rīcības apstākļos, un tā izrādījās labi pielāgota noteiktajai situācijai. Komisija vēlētos uzsvērt, ka atkarībā no vajadzībām un apstākļiem DGGJ izvēlējās vispiemērotāko pieeju un resursu izmantošanu, tostarp integrējot Grieķijas ministrijās un valsts pārvaldē Komisijas, starptautisko organizāciju, valsts aģentūru ekspertus un/vai augsta līmeņa civildienesta ierēdņus no dalībvalstīm, organizējot seminārus un nodrošinot īstermiņa ekspertus.

Tādējādi DGGJ ietvaros izveidotais plānošanas cikls atbilda vispārīgajai situācijai, jo lēmumu pieņemšanas procesā par dažādām iespējām sniegt TP tika nodrošināts elastīgums. Darbību prioritātes bija atkarīgas no Grieķijas iestāžu pieprasījumiem un ekonomikas korekciju programmas nosacījumiem, un tās bija jākoriģē atbilstīgi sarunu iznākumiem.

5. ieteikums

Komisija piekrīt 5. ieteikumam.

Piešķirot starptautiskām organizācijām vai valsts aģentūrām tiesības slēgt ilgtermiņa līgumus, DGGJ ievēroja Finanšu regulā, tās piemērošanas noteikumos un lēmumu pieņemšanas procesā noteiktās procedūras.

Visās atlasītajās valsts aģentūrās un starptautiskajās organizācijās ir veikta revīzija Komisijas līmenī (četru un sešu pīlāru novērtējums), apliecinot, ka tām ir apmierinoša pieredze darbā ar tādu līgumu pārvaldību, kuri tiek finansēti no ES budžeta.

Komisija vēlas uzsvērt, ka pēc jaunās Finanšu regulas stāšanās spēkā 2013. gadā uz rezultātiem balstītajā pieejā ir veikti uzlabojumi: jauni pamatlīgumi ir parakstīti ar sešu pīlāru organizācijām, pieprasot uz rezultātiem vērstus projektus, ievērojot loģiskā ietvara aprakstu, un naudas vērtību izsakot līgumslēgšanas procesa sākumā.

77

Komisija uzraudzīja tehniskās palīdzības vispārējo īstenošanu. Grieķijas iestādes atbildēja par īpašiem projektiem reformu īstenošanai, tādēļ tiem netika piemērota Komisijas uzraudzība.

79

Skatīt Komisijas atbildi par ziņojuma III daļu un 55. punktu.

6. ieteikums

Komisija piekrīt 6. ieteikumam un regulāri uzraudzīs TP, kas ir tās kā līgumslēdzējas iestādes tiešā atbildībā.

Nosakot ietvaru, kas kalpos par SRSS darbību pamatu, Komisija, veicot ex ante analīzi, apsvērs DGGJ gūto mācību un pieredzi TP īstenošanas gaitā. Turklāt Komisija apsver iespēju publiskot uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus par ex post novērtējuma veikšanu Grieķijā veiktajām darbībām, kad būs pabeigtas visas TP darbības.

7. ieteikums

Komisija piekrīt 7. ieteikumam.

Turpmākajās darbībās, ko veiks SRSS, tiks akcentēts šis spēju veidošanas aspekts.

QJ-AB-15-020-LV-E    ISSN 1977-5717

Eiropas Komisija 2011. gadā izveidoja Darba grupu Grieķijas jautājumos, lai atbalstītu ekonomikas korekciju programmu ar plaša spektra tehnisko palīdzību. Šajā ziņojumā ir aplūkots, vai darba grupa izpildīja savu mandātu un vai Grieķijai sniegtā palīdzība efektīvi sekmēja reformu procesu. Palāta secināja, ka darba grupa kopumā apliecināja sevi kā darboties spējīgu mehānismu sarežģīto tehniskās palīdzības pasākumu sniegšanai un koordinēšanai. Tomēr atsevišķu projektu izstrādē bija nepilnības, un saistībā ar ietekmi uz reformas gaitu tika panākti neviendabīgi rezultāti.