EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.

Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).

Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015

Print | ISBN 978-92-872-3478-0 | ISSN 1831-0931 | doi:10.2865/86666 | QJ-AB-15-020-SK-C
PDF | ISBN 978-92-872-3440-7 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/742801 | QJ-AB-15-020-SK-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3497-1 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/730596 | QJ-AB-15-020-SK-E

© Európska únia, 2015

Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ

Bezplatné publikácie:

•jeden kus:
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•viac kusov alebo plagátov/máp:
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).

(*)Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).

Platené publikácie:

•prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

SK
2015

Č. 19

Osobitná správa

Je potrebné venovať viac
pozornosti výsledkom na
zlepšenie poskytovania
technickej pomoci Grécku

(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)

Audítorský tím

V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky jeho auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.

Tento audit výkonnosti vykonala audítorská komora IV, ktorej predsedá člen EDA Milan Martin Cvikl a ktorá sa špecializuje na kontrolu v oblasti príjmov, výskumu a vnútorných politík a inštitúcií a orgánov Európskej únie. Audit viedol člen EDA Baudilio Tomé Muguruza, pomáhali mu vedúci jeho kabinetu Daniel Costa de Magalhães a Ignacio García de Parada, atašé kabinetu; Zacharias Kolias, riaditeľ; Kamila Lepkowska, vedúca tímu; Giuseppe Diana, Mirko Gottmann, Efstathios Efstathiou, Theodoros Karantanos, audítori.

Zľava doprava: T. Karantanos, D. Costa de Magalhães, K. Lepkowska, Z. Kolias, B. Tomé Muguruza, G. Diana, M. Gottmann, I. García de Parada, E. Efstathiou.

Obsah

Akronymy a skratky

Zhrnutie

Úvod

Grécka kríza a programy makroekonomických úprav

Technická pomoc na podporu vykonávania programov

Rozsah a spôsoby poskytovania technickej pomoci

Rozsah auditu, ciele a prístup

Rozsah a ciele auditu

Audítorský prístup

Časť I – PSGR mala funkčnú operačnú štruktúru, ale chýbala jej jediná strategická orientácia a samostatný rozpočet

PSGR bola zriadená neskoro v porovnaní so začatím programu a bez zváženia alternatív

Bez jedného strategického dokumentu

PSGR nemala vyčlenený samostatný rozpočet

PSGR mala pružnú vnútornú organizáciu, ale personálne potreby neboli definované na základe náležitej analýzy

Časť II – PSGR celkovo splnila svoj mandát, ale vyskytli sa nedostatky

Veľké výzvy v zložitom kontexte

Systém koordinácie fungoval uspokojivo

Úloha PSGR výrazne kolísala v kontrolovaných projektoch

PSGR uplatnila mix spôsobov na poskytnutie TP, ale niektoré z nich nezodpovedali povahe pomoci

Výber poskytovateľov TP nebol vždy založený na dôkladnej analýze alternatív

Podpora na urýchlenie čerpania fondov EÚ bola náležite štruktúrovaná

Podpora bola dostatočne prispôsobená potrebám kľúčových reforiem, ale nie vždy založená na ucelenej analýze potrieb

Zadávacie podmienky niektorých zmlúv neboli jasne definované

Technická pomoc bola primeraná z hľadiska požiadaviek programov

PSGR účinne monitorovala napredovanie TP …

… a v rôznej miere výstupy externých poskytovateľ služieb

Časť III – Technická pomoc dosiahla zmiešané výsledky

PSGR nemonitorovala systematicky výsledky a vplyv TP

Uspokojivé výstupy, ale niekedy neskoro dodané

Rôzny prínos k napredovaniu reforiem

Verejná správa

Podnikateľské prostredie

Štrukturálne fondy

Daňový systém (správa príjmov)

Budovanie kapacít

Závery a odporúčania

Organizácia a plánovanie technickej pomoci

Splnenie mandátu PSGR

Výsledky TP

Príloha I | — | Prehľad projektov TP podľa oblasti politiky
Príloha II | — | Prehľad kontrolovaných projektov TP
Príloha III | — | Orgány navštívené v priebehu auditu
Príloha IV | — | Dohoda o príspevku medzi Ministerstvom pre reformu verejnej správy a elektronickú verejnú správu a OECD o znížení administratívnej záťaže Grécka
Príloha V | — | Úloha PSGR pri poskytovaní technickej pomoci podľa oblastí politiky

Odpoveď Komisie

Akronymy a skratky

AROP: Operačný program „Administratívna reforma“

EFRR: Európsky fond regionálneho rozvoja

ESF: Európsky sociálny fond

GLF: Úverový nástroj pre Grécko

GR pre hospodárske a finančné záležitosti (ECFIN): Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre hospodárske a finančné záležitosti

GR pre regionálnu a mestskú politiku: Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre regionálnu a mestskú politiku

GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie: Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie

GSKO: Generálny sekretariát pre koordináciu Helénskej republiky

IRS: Daňový úrad (agentúra vlády USA zodpovedná za výber daní a presadzovanie daňového práva)

MMF: Medzinárodný menový fond

MoP: Memorandum o porozumení

OECD: Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj

Program FISCALIS: Program spolupráce EÚ pre vnútroštátne daňové správy

PSGR: Pracovná skupina pre Grécko

TAIEX: Nástroj pre technickú pomoc a výmenu informácií

Zhrnutie

I

Na jar roku 2010, čeliac vážnej finančnej kríze, Grécko požiadalo medzinárodné spoločenstvo o finančnú pomoc. Členské štáty eurozóny a MMF reagovali tým, že zaviedli dva po sebe nasledujúce programy makroekonomických úprav. V lete roku 2011 Komisia začala program technickej pomoci (TP), ktorý mal koordinovať orgán známy ako pracovná skupina pre Grécko (PSGR), s cieľom pomôcť zaviesť reformy dohodnuté medzi Komisiou a gréckymi orgánmi.

II

PSGR sa zamerala na podporu zavedenia reforiem požadovaných v rámci programov makroekonomických úprav a urýchlenie čerpania fondov EÚ. TP poskytovali zamestnanci PSGR a odborníci z verejnej správy ostatných členských štátov, z medzinárodných organizácií a zo súkromného sektora. TP mala mnoho podôb: od priebežnej podpory gréckych orgánov zo strany odborníkov na mieste, cez štúdie, správy až po špecializované pracovné semináre.

III

Cieľom nášho auditu bolo analyzovať, ako PSGR splnila svoje ciele. Konkrétne sme preskúmali organizačné opatrenia a mechanizmy financovania PSGR, ako bola TP skutočne poskytnutá a monitorovaná, a jej prínos k napredovaniu reforiem. Vykonali sme podrobný audit trinástich projektov TP a získali ďalšie dôkazy prostredníctvom návštev v Komisii, poskytovateľov služieb, gréckych ministerstiev a iných zainteresovaných strán.

Dobrá činnosť, ale…

IV

PSGR poskytla Komisii pružný mechanizmus na koordináciu širokého programu technickej pomoci. TP bola poskytnutá gréckym orgánom účinne, ale nie vždy ovplyvnila napredovanie reforiem. Toto posúdenie je však potrebné vidieť v kontexte nestabilnej politickej situácie v Grécku a naliehavosti požadovaných reforiem.

Neúplný subjekt

V

Naliehavosť, s akou bolo potrebné reagovať na krízu v Grécku, znamenala, že PSGR bola zriadená veľmi rýchlo, bez úplnej analýzy iných možností a bez samostatného rozpočtu. Nemala jeden ucelený strategický dokument na poskytovanie TP alebo na rozhodovanie o príslušných prioritách, a to napriek mandátu PSGR identifikovať a koordinovať TP. Keďže takýto dokument chýbal, PSGR pracovala s gréckymi orgánmi „na základe dopytu“ a na základe podmienok programu.

Relevantná TP

VI

Bez ohľadu na nedostatky ovplyvňujúce zriadenie PSGR sme zistili, že vo všetkých kontrolovaných oblastiach bolo poskytnutie TP relevantné a všeobecne v súlade s požiadavkami programov. Do novembra 2014 PSGR koordinovala 118 projektov TP v dvanástich oblastiach politiky. PSGR, neustále tlačená časom, popri tom vypracovala pružný a diverzifikovaný systém poskytovania TP.

Zlé postupy pri niektorých projektoch

VII

Celkovo PSGR koordinovala zložitý proces poskytovania TP funkčným, ba dokonca inovatívnym spôsobom, ale na úrovni projektov sa jej systém neukázal byť vždy účinný. Postupy na výber poskytovateľov služieb neboli vždy založené na dôkladnej analýze dostupných alternatív. Niektoré dlhodobé projekty pomoci mali chyby v koncepcii v tom, že v zmluvách podpísaných s poskytovateľmi služieb sa jasne neuvádzalo, čo mali dodať.

Monitorovanie možno zlepšiť

VIII

Systém PSGR na monitorovanie napredovania TP bol účinný, ale rozsah kontrol vykonaných v súvislosti s prácou externých poskytovateľov sa veľmi menil. Okrem toho sa systematicky nemonitorovalo, či grécke orgány dodržiavali odporúčania, ani širší dosah TP, hoci by to bolo prospešné pre plánovanie TP.

Nad rámec technickej pomoci

IX

Vplyv TP na celkové napredovanie reforiem bol zmiešaný. Napredovanie v oblasti štrukturálnych výdavkov bolo dobré, ale TP bola často len čiastočne účinná v reforme verejnej správy a daňovej reforme. Avšak zavádzanie reforiem bolo mimo kontroly PSGR a podliehalo niekoľkým externým faktorom.

Naše odporúčania

a)Zriadenie akéhokoľvek subjektu na poskytovanie TP by malo byť založené na stratégii s dobre definovanými cieľmi.

b)Komisia by mala vytvoriť skupinu externých odborníkov, ktorí by mohli byť nasadení ad hoc na projekty TP v členských štátoch.

c)S cieľom zabezpečiť koherentnosť TP a zredukovať koordinačné úsilie by sa Komisia v konkrétnych oblastiach politiky mala snažiť znížiť počet partnerov.

d)TP by mala mať priority a mala by byť zacielená a fungovať najvhodnejším a najúčinnejším spôsobom v súlade s existujúcim legislatívnym a regulačným rámcom.

e)Komisia by mala vyberať poskytovateľov služieb na základe komparatívnej analýzy a jasne definovať rozsah výstupov v zmluvách o TP.

f)Komisia by mala zabezpečiť, aby vykonávanie TP bolo systematicky monitorované a hodnotené vo vzťahu k stanoveným cieľom a získané ponaučenia by sa mali spätne dostávať do procesu.

g)TP by sa mala zamerať na posilnenie kapacity štátnej správy na účely pokračovania činnosti a udržateľnosti reforiem.

Úvod

Grécka kríza a programy makroekonomických úprav

01

Na jar roku 2010, čeliac vážnej kríze verejných financií, Grécko požiadalo medzinárodné spoločenstvo o finančnú pomoc. Členské štáty eurozóny poskytli podporu formou „úverového nástroja pre Grécko“ (GLF) v rámci prvého programu makroekonomických úprav (podpísaný v máji 2010). Po ňom nasledovala pôžička z Európskeho nástroja finančnej stability (EFSF) v rámci druhého programu makroekonomických úprav (dohodnutý v marci 2012). Počiatočná suma viazaná v GLF krajinami eurozóny bola 80 mld. EUR, pričom ďalších 30 mld. EUR malo prísť z MMF. Celkové záväzky eurozóny a MMF v rámci oboch programov v súčasnosti dosahujú spolu 245,7 mld. EUR.

02

Balík finančnej podpory bol spojený s uceleným programom reforiem, na ktorom sa dohodla „trojka“ (Komisia, MMF a ECB) a grécke orgány, a bol stanovený v memorande o porozumení (MoP). Sú v ňom stanovené konkrétne podmienky finančnej podpory a podliehal pravidelnej revízii (prvý program bol revidovaný päťkrát, druhý štyrikrát – naposledy v apríli 2014). Intervenčná logika bola založená na troch cieľoch:

οobnova dôvery finančného trhu a fiškálnej udržateľnosti;

οpodporovanie hospodárskeho rastu a obnova konkurencieschopnosti;

οochrana stability finančného sektora.

Technická pomoc na podporu vykonávania programov

03

Na podporu zavedenia reforiem požadovaných v MoP a urýchlenie čerpania fondov EÚ Komisia v lete roku 2011 zriadila pracovnú skupinu pre Grécko (PSGR). Mandát PSGR je uvedený v rámčeku 1. Plán Komisie navrhnúť „ucelený program technickej pomoci pre Grécko“ schválila Rada na svojom zasadnutí v dňoch 23. – 24. júna 2011.

Rámček 1

Mandát PSGR

Pracovná skupina bola poverená:

1.identifikáciou a koordináciou, v úzkej spolupráci s Gréckom a využívajúc vstupy od ostatných členských štátov, technickej pomoci, ktorú Grécko potrebuje na vykonanie programu makroekonomických úprav EÚ/MMF;

2.pomáhať príslušným gréckym orgánom pri definovaní podrobností o druhu poskytovanej technickej pomoci;

3.odporúčaním legislatívnych, regulačných, administratívnych a v prípade potreby (pre)programovacích opatrení na urýchlenie čerpania fondov EÚ (…);

4.vypracovaním jasných zadávacích podmienok celej technickej pomoci, v ktorých sa konkretizuje povaha a rozsah technickej pomoci (…) rozpočtové a ľudské zdroje, očakávané výsledky s čiastkovými cieľmi a termínmi ich dodania;

5.predkladaním štvrťročných správ o pokroku Komisii a gréckym orgánom, a v prípade potreby častejších varovných správ.

04

PSGR bola zriadená ako organizačný subjekt pripojený ku generálnemu riaditeľovi Komisie pre ľudské zdroje. Vedúci pracovnej skupiny sa stal generálnym riaditeľom a podliehal priamo predsedovi Komisie pod vedením komisára pre hospodárske a menové záležitosti. Na základe rozhodnutia Komisie z 18. apríla 2012 bola PSGR začlenená do GR pre hospodárske a finančné záležitosti od 1. mája 2012 s cieľom „zabezpečiť najvyššiu možnú mieru synergie, koordinácie a koherentnosti práce Komisie na podpore programu makroekonomických úprav Grécka“. PSGR pracovala z kancelárií v Bruseli a Aténach a od februára 2015 zamestnávala 65 ľudí. Jej organizačná štruktúra sa nachádza v grafe 1.

Graf 1

Organizačná štruktúra PSGR

Zdroj: EDA na základe údajov Komisie.

Rozsah a spôsoby poskytovania technickej pomoci

05

Koncept TP nebol definovaný v špecifickom kontexte PSGR alebo podpory poskytovanej Grécku. Podľa definície uvedenej v nariadení o rozpočtových pravidlách pojem technická pomoc znamená „činnosti zamerané na podporu a budovanie kapacít, ktoré sú nevyhnutné z hľadiska realizácie programu alebo akcie, a to najmä činnosti v oblasti prípravy, riadenia, monitorovania, hodnotenia, auditu a kontroly.“ TP zvyčajne poskytujú medzinárodné organizácie prostredníctvom odborných znalostí a poradenstva s cieľom pomáhať štátom s vypracovaním programov.

06

Pokiaľ ide o Grécko, činnosti TP zahŕňali široký rad predmetov: 118 samostatných projektov v 12 oblastiach politiky (pozri prílohu I). PSGR sa zamerala na reformu verejnej správy, zlepšenia daňového systému a návrat k rastu prostredníctvom podpory podnikateľského prostredia.

07

V praxi procesy TP začali žiadosťou o podporu definovanou gréckymi orgánmi. Rozsah žiadosti odrážal podmienky programu. PSGR bola zodpovedná za určenie a sprístupnenie dostupných zdrojov TP a koordináciu jej vykonávania. Podporu poskytli zamestnanci PSGR alebo externí odborníci a podpora mala podobu krátkodobých misií, zmlúv nízkej hodnoty a dlhodobej pomoci. V niektorých prípadoch národná vláda so silným výsledkami v danej oblasti politiky prevzala zodpovednosť „vedúceho oblasti“ (alebo „partnera reformy“).

08

Poskytovatelia TP adresovali svoje výstupy – primárne odborné štúdie a priebežnú praktickú podporu – príslušným gréckym orgánom. Potom bolo na orgánoch zaviesť odporúčania v súlade s podmienkami programu a ich vlastnými plánmi reforiem. Proces TP je znázornený v grafe 2.

Graf 2

Proces technickej pomoci

Zdroj: EDA na základe údajov PSGR.

Rozsah auditu, ciele a prístup

Rozsah a ciele auditu

09

Tento audit sa týka technickej pomoci, ktorú poskytla EÚ Grécku pod koordináciou pracovnej skupiny pre Grécko. Hlavným cieľom bolo posúdiť, do akej miery bola pomoc riadená účinne a prispela pozitívne k procesu reforiem v Grécku.

10

Tento cieľ sme riešili preskúmaním:

οorganizačných opatrení PSGR a financovania a plánovania TP (body 15 až 26);

οposkytnutia TP na základe mandátu PSGR (body 27 až 54);

οpríspevku k napredovaniu reforiem (body 55 až 73).

11

Správa nezahŕňa posúdenie návrhu, monitorovania a vykonávania programov makroekonomických úprav.

Audítorský prístup

12

Analyzovali sme horizontálne aspekty¹ spojené so zriadením PSGR a celkové riadenie TP, ako aj vzorku 13 projektov (prehľad pozri v prílohe II). Vzorka zahŕňala päť oblastí politiky, ktoré mali značný význam pre úspech reformného procesu v Grécku (verejná správa, správa príjmov, podnikateľské prostredie, prístup k financiám² a štrukturálne fondy).

13

Jednotlivé projekty TP boli vybrané na základe nasledujúcich kritérií: relevantnosť daného predmetu pre reformný proces, pokročilá fáza zavedenia, pokrytie všetkých spôsobov poskytovania TP a všetkých mechanizmov financovania.

14

Hlavné audítorské práce zahŕňali návštevy PSGR a ďalších relevantných útvarov Komisie. Dôkazy sa tiež zhromažďovali prostredníctvom audítorských a informačných návštev poskytovateľov služieb, gréckych orgánov a ďalších zainteresovaných strán. V prílohe III sa nachádza zoznam orgánov navštívených v priebehu auditu.

1Bez vzťahu ku konkrétnym oblastiam politiky.

2Oblasť politiky „prístup k financiám“ bola predmetom auditu, ale výsledkom neboli nijaké relevantné zistenia.

Časť I
PSGR mala funkčnú operačnú štruktúru, ale chýbala jej jediná strategická orientácia a samostatný rozpočet

PSGR bola zriadená neskoro v porovnaní so začatím programu a bez zváženia alternatív

15

V korešpondencii medzi premiérom Grécka a Komisiou začiatkom leta 2011 sa na zriadenie PSGR odkazovalo ako na kľúčový nástroj úspešného poskytnutia počiatočného programu makroekonomických úprav. O základných opatreniach, vrátane rozsahu mandátu PSGR (pozri rámček 1), rozhodla Komisia 20. júla 2011. Podľa tohto rozhodnutia malo k prvým vymenovaniam dôjsť 1. septembra 2011. Deväť zamestnancov začalo vykonávať svoje povinnosti v ten deň (vrátane kľúčových vyšších riadiacich pracovníkov) a k nim sa pripojilo ďalších 30 v priebehu ďalších dvoch mesiacov, takže na konci októbra 2011 mala PSGR 39 zamestnancov.

16

Vtedy už prebiehala piata revízia prvého programu makroekonomických úprav (začal pôvodne v máji 2010) a bola vyplatená šiesta pôžička vo výške 65 mld. EUR z celkovej sumy 73 mld. EUR, ktorá sa mala vyplatiť prostredníctvom GLF a MMF v rámci prvého programu (pozri graf 3).

Graf 3

Zriadenie PSGR verzus vyplatenie finančných prostriedkov

Zdroj: EDA na základe údajov PSGR a MoP.

17

Od PSGR sa očakávalo, že zostane operačná pokiaľ bude potrebná podpora pri vykonávaní programov. Dňa 1. júla 2015 bola PSGR nahradená novým „útvarom na podporu štrukturálnej reformy“, ktorý má koordinovať administratívne a štrukturálne reformy na podporu rastu na úrovni EÚ. Tento nový subjekt navrhla Komisia, aby využila odborné znalosti, praktické know-how a pracovné metódy vypracované v priebehu času PSGR aj podpornou skupinou pre Cyprus, a pozostáva zo zamestnancov, ktorí predtým pracovali v týchto dvoch orgánoch.

18

Pri zriadení PSGR Komisia neanalyzovala alternatívne možnosti na poskytnutie TP. Konkrétne, nepreukázala, že inštitucionálne zriadenie a mandát PSGR boli najvhodnejšie na riešenie existujúcich kapacitných nedostatkov. Naliehavosť a politická neistota môžu vysvetliť chýbajúcu kritickú analýzu príslušného zriadenia PSGR. V tejto súvislosti Komisia uviedla, že vychádzala zo skúseností získaných poskytovaním podpory Grécku v rámci existujúcich nástrojov a právnych aktov³. Prevádzkové postupy PSGR neboli nikdy predmetom preskúmania, hoci Komisia rozhodla o ročnom preskúmaní 20. júla 2011.

Bez jedného strategického dokumentu

19

Hoci boli priority PSGR do istej miery stanovené v interných dokumentoch a prezentáciách, jej činnosti sa neriadili jedným uceleným strategickým dokumentom. PSGR napríklad nevypracovala strategický plán, v ktorom by boli v strednodobom horizonte uvedené podrobné opatrenia na poskytnutie TP, stanovenie priorít pre činnosti TP a potrebné zdroje. V praxi bola strategická orientácia PSGR založená na programe hospodárskych úprav a stanovenie priorít pre činnosti záviselo od požiadaviek gréckych orgánov.

20

Činnosti TP koordinované PSGR boli poskytované zväčša „na základe dopytu“. Po konzultáciách s PSGR grécke orgány predložili podrobné žiadosti pri dvoch príležitostiach v roku 2011 a 2012 a potom ich aktualizovali individuálne pre konkrétne oblasti politiky. Tento reaktívny prístup „na základe dopytu“ je v rozpore s aktívnejším mandátom PSGR „identifikovať a koordinovať TP v úzkej spolupráci s gréckymi orgánmi“.

21

Samotná PSGR nevykonávala systematické posudzovanie potrieb, aby určila, ktoré konkrétne záležitosti alebo oblasti by mala TP riešiť a v akom prioritnom poradí. V súlade s mandátom PSGR boli priority odvodené z MoP. Avšak vzhľadom na jeho veľmi široký rozsah MoP nemohlo slúžiť na účely priameho usmerňovania poskytovania TP s ohľadom na obmedzené zdroje PSGR a administratívne kapacity gréckych orgánov. Bez ohľadu na tieto obmedzenia PSGR príležitostne ponúkla TP, ktorá išla nad rámec pôvodných žiadostí gréckych orgánov, najmä v rámci okruhov „Inovácie“ a „Zaručený minimálny príjem“.

22

PSGR neviedla prehľad o projektoch TP zrealizovaných v Grécku a financovaných z iných zdrojov než rozpočet EÚ riadených priamo Komisiou (vrátane projektov podporených zo štrukturálnych fondov, napr. ESF v rámci zdieľaného hospodárenia). Hoci PSGR nemala nijakú zodpovednosť za realizovanie či monitorovanie projektov štrukturálnych fondov, takýto prehľad by pomohol pri plánovaní a koordinovaní TP. Vzhľadom na podobné ciele TP a štrukturálnych fondov zváženie prípravných prác vykonaných pri projektoch realizovaných v rámci operačných programov by taktiež pomohlo dosiahnuť plnú synergiu s projektmi TP.

PSGR nemala vyčlenený samostatný rozpočet

23

PSGR nikdy nemala samostatný rozpočet, ale jej operácie a činnosti TP boli financované z niekoľkých rozpočtových riadkov (najmä v rámci Európskeho sociálneho fondu, Európskeho fondu regionálneho rozvoja a administratívneho rozpočtu Komisie). V kontexte reformy verejnej správy sme zistili, že možnosti financovania ponúkané štrukturálnymi fondmi neboli naplno využité na účely TP. Rozpočet operačného programu relevantného pre TP (AROP) bol výrazne znížený a preorientovaný na činnosti, ktoré neboli priamo spojené s reformou ústrednej štátnej správy.

24

Z dôvodu financovania z rôznych rozpočtových riadkov Komisia nedokázala presne určiť celkové záväzky (a teda celkové potenciálne náklady) na činnosti TP v Grécku. Na základe informácií PSGR záväzky na činnosti TP⁴ v rámci priameho centralizovaného hospodárenia dosiahli celkovú výšku 11,2 mil. EUR v rokoch 2011 – 2013. Nad rámec tohto rozpočtu niektoré činnosti TP boli financované zo štrukturálnych fondov v rámci zdieľaného hospodárenia⁵. Podľa informácií uvedených na zasadnutí na vysokej úrovni⁶ v marci 2014 celková suma viazaná na tieto činnosti bola 14,2 mil. EUR v rokoch 2011 – 2014. Pri zvážení obidvoch zdrojov financovania najviac financovanou oblasťou politiky bolo verejné zdravie. Správa príjmov a podnikateľské prostredie dostali najviac financií v rámci centralizovaného hospodárenia (pozri graf 4).

Graf 4

Záväzky na TP podľa oblasti politiky (2011 – 2013)¹

12011 – 2014 pri záväzkoch v rámci zdieľaného hospodárenia.

Zdroj: EDA na základe údajov PSGR.

PSGR mala pružnú vnútornú organizáciu, ale personálne potreby neboli definované na základe náležitej analýzy

25

Práca PSGR bola organizovaná okolo jedenástich „zoskupení“ týkajúcich sa politík a jedného horizontálneho tímu zodpovedného za koordináciu a riadenie TP. Zoskupenia odrážali štruktúru MoP a hlavné výzvy, ktorým čelí Grécko v reformnom procese. Každému zoskupeniu predsedal koordinátor, ktorý prevzal celkovú zodpovednosť za vnútornú organizáciu práce, komunikáciu a príspevok na všeobecných dokumentoch PSGR. Od koordinátorov sa taktiež očakávalo, že určia projekty s potenciálnym záujmom pre ostatné zoskupenia a že budú riadiť kontakty s referentmi GR pre hospodárske a finančné záležitosti pre jednotlivé geografické oblasti. Štruktúra zoskupení umožnila zamestnancom (vrátane koordinátorov) pracovať vo viac než jednom tíme a poskytla vedeniu PSGR pružnosť rýchlo prispôsobiť rozdelenie zdrojov.

26

Strop celkového počtu 67 zamestnancov PSGR, ktorý bol stanovený v apríli 2012, nebol založený na príslušnej analýze skutočných potrieb. K 1. februáru 2014 bol celkový počet zamestnancov výrazne pod týmto stropom (deväť voľných pracovných miest). Vo februári 2015, po dokončení postupov prijímania zamestnancov, boli len dve voľné pracovné miesta. Od 1. júla 2015 bola PSGR včlenená do „útvaru na podporu štrukturálnej reformy“.

3Rámec spolupráce zahŕňal napríklad stále zastúpenie Európskej komisie v Aténach, technickú pracovnú skupinu zriadenú v GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie na podporu čerpania štrukturálnych fondov, a stálych pozorovateľov programov z GR pre hospodárske a finančné záležitosti.

4Okrem nákladov na zamestnancov a administratívnych nákladov a záväzkov programu Fiscalis.

5Centralizované priame hospodárenie znamená, že peniaze vynakladajú priamo zamestnanci Komisie (výber zmluvných dodávateľov, granty, prevody finančných prostriedkov, monitorovanie atď.). V rámci zdieľaného hospodárenia sú úlohy týkajúce sa plnenia rozpočtu delegované na členské štáty.

6Zasadnutia pravidelne organizované PSGR na koordinovanie a prerokovanie napredovania TP. Účastníkmi sú členské štáty, poskytovatelia služieb a zainteresované strany.

Časť II
PSGR celkovo splnila svoj mandát, ale vyskytli sa nedostatky

27

Mandát PSGR pozostával z piatich hlavných zložiek (pozri rámček 1). V tejto časti správy sa analyzuje, do akej miery boli tieto zložky splnené.

Mandát PSGR

1.Identifikáciou a koordináciou, v úzkej spolupráci s Gréckom a využívajúc vstupy od ostatných členských štátov, technickej pomoci, ktorú Grécko potrebuje na vykonanie programu makroekonomických úprav EÚ/MMF.

Veľké výzvy v zložitom kontexte

28

PSGR čelila veľkej výzve zostaviť ucelený program TP na podporu vykonávania programov makroekonomických úprav a celkovej udržateľnosti gréckych reforiem. Od mája 2010 do októbra 2011 sa prvý program makroekonomických úprav revidoval päťkrát. Kým bola PSGR zriadená, program obsahoval vysoký počet podrobných podmienok, ktoré boli základom pre požiadavku gréckych orgánov na TP.

29

Počas prvých troch mesiacov svojej existencie PSGR začala iniciatívy TP vo väčšine oblastí politiky, v ktorých grécke orgány požiadali o podporu. Z prvej štvrťročnej správy (november 2011) vyplynulo, že TP sa vykonávala v tom čase v deviatich oblastiach, vrátane takých kľúčových oblastí, ako sú rozpočet a zdaňovanie, verejný sektor a podnikateľské prostredie. V novembri 2014 bola PSGR aktívna v 118 projektoch TP. Pri poskytovaní TP PSGR čelila krátkym termínom odvodených z plnenia podmienok pripojených k programu úprav. Okrem toho PSGR musela pracovať v kontexte vysoko nestabilnej politickej situácie, čo si vyžadovalo časté úpravy prístupu a obsahu projektov TP.

Systém koordinácie fungoval uspokojivo

30

Zložitý systém poskytovania TP, do ktorého bol zapojený vysoký počet členských štátov, medzinárodných organizácií a subjektov EÚ, si vyžadoval silné koordinačné opatrenia. Na tento účel PSGR usporiadavala pravidelné „zasadnutia na vysokej úrovni“ s cieľom koordinovať poskytovanie pomoci. Do polovice roku 2014 sa konalo desať takýchto zasadnutí. Zasadnutia, ako hlavný koordinačný nástroj, boli užitočné pre zoskupenie zdrojov TP (najmä v počiatočnom období) a zosúladenie jej poskytovania. Na zasadnutiach na vysokej úrovni sa zišiel vysoký počet účastníkov zastupujúcich všetky typy partnerov TP.

31

Okrem zasadnutí na vysokej úrovni PSGR vyvinula tri hlavné kanály všeobecnej koordinácie s gréckymi orgánmi:

οpolitické zasadnutia na vysokej úrovni za účasti vedúceho PSGR;

οtýždenné zasadnutia na úrovni zoskupení (zamestnanci PSGR zodpovední za konkrétne oblasti politiky) s príslušnými gréckymi orgánmi;

οpracovné kontakty zamestnancov PSGR s gréckymi orgánmi (vrátane kontaktov s odborníkmi každodenne pracujúcimi s gréckou štátnou správou).

32

Na úrovni projektov PSGR dokázala preukázať posilnenú koordináciu s gréckymi orgánmi aj poskytovateľmi služieb. Pri všetkých projektoch zamestnanci PSGR viedli a/alebo sa zúčastnili zasadnutí s ich protistranami. Avšak v niektorých prípadoch sa táto koordinácia neukázala byť účinnou:

οV prípade projektu „Administratívna záťaž“ sme zistili nedostatky vo vykonávaní spojené so spoluprácou medzi OECD a gréckymi orgánmi a konkrétne kvalitou výstupov, ktoré poskytovali grécki odborníci. Koordinačné úsilie PSGR sa neukázalo byť dostatočne účinné na to, aby sa prekonali oneskorenia a aby sa projekt zrealizoval v súlade s pôvodným návrhom (pozri prílohu IV).

οV oblasti štrukturálnych fondov bolo potrebné vykonať komparatívnu analýzu postupu vykonávania politiky súdržnosti. Na tento účel PSGR v septembri 2013 iniciovala spoluprácu s orgánmi v jednom členskom štáte, ale tento plán bol neskôr pozastavený bez jasného dôvodu.

Úloha PSGR výrazne kolísala v kontrolovaných projektoch

33

Úloha práce PSGR výrazne kolísala od jedného projektu k druhému (podrobnejšiu analýzu úlohy PSGR pozri v prílohe V). Výrazný rozdiel zaznamenala, keď bola zodpovedná za zhromaždenie zdrojov z členských štátov či riadenie externých poskytovateľov služieb⁷. V takýchto prípadoch bola PSGR okrem iného zodpovedná za vypracovanie zadávacích podmienok, výber poskytovateľov služieb (v konzultácii s GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie) a monitorovanie ich práce. Preto mala PSGR značný vplyv na rozsah a kvalitu TP skutočne poskytnutej gréckym orgánom.

34

Naopak, úloha PSGR v projekte „Administratívna záťaž“ bola vymedzená menej jasne. Nebola zapojená do výberu poskytovateľa služby, zmluvných podmienok medzi OECD a gréckymi orgánmi či monitorovania vykonávania projektu. Primárne slúžila ako sprostredkovateľ, ale s obmedzenou účinnosťou (pozri bod 32).

Mandát PSGR

2.Pomáhať príslušným gréckym orgánom pri definovaní podrobností o druhu poskytovanej technickej pomoci.

PSGR uplatnila mix spôsobov na poskytnutie TP, ale niektoré z nich nezodpovedali povahe pomoci

35

Na splnenie svojho mandátu mala PSGR niekoľko spôsobov poskytovania TP (pozri graf 5). Hlavný spôsob poskytovania TP bol prostredníctvom externých zmluvných dodávateľov, čiastočne z dôvodu administratívnych obmedzení, ktoré bránili Komisii zamestnať odborníkov priamo. Po schválení projektu TP sa zvyčajne uplatnila kombinácia dlhodobých a krátkodobých odborníkov na riešenie konkrétnych potrieb prijímajúcej gréckej vlády.

Graf 5

Spôsoby poskytovania TP

Zdroj: EDA na základe údajov PSGR.

36

V prípade poskytnutia TP prostredníctvom dlhodobých zmlúv s agentúrami národného rozvoja⁸ (v oblasti daňového systému a verejnej správy) bola PSGR zodpovedná za výber odborníkov a rokovania s nimi. Hoci boli odborníci financovaní agentúrami, zväčša pracovali nezávisle (napr. bez metodických pokynov agentúr). Agentúra aktívna v oblasti daňového systému účtovala za svoje služby 7 % administratívny poplatok⁹. V prípade týchto dvoch zmlúv z tohto rozdelenia povinností vyplýva, že národné agentúry boli primárne použité na financovanie náboru externých zmluvných dodávateľov. Skutočný vstup agentúr sa obmedzil na formálne záležitosti (bez vecného poradenstva) a Komisia musela platiť administratívne poplatky.

37

V oblastiach so zložitým právnym prostredím, ako je správa príjmov a verejná správa, sa dosiahli lepšie výsledky, keď miestni odborníci boli nasadení do vnútroštátnych orgánov v skorej fáze. Títo odborníci boli dobre nasadení, aby určili a riešili praktické prekážky a obmedzenia, napr. pri postupoch odpisovania dlhu a uľahčovaní komunikácie v prípade oneskorení legislatívneho procesu.

Výber poskytovateľov TP nebol vždy založený na dôkladnej analýze alternatív

38

Z kontrolovaných dlhodobých projektov TP štyri zadala priamo Komisia (dva MMF v oblasti v oblasti daňového systému, dva národným rozvojovým agentúram v oblasti verejnej správy a daňového systému). V oblasti podnikateľského prostredia (zníženie administratívnej záťaže) bola dohoda o príspevku s OECD uzavretá gréckymi orgánmi.

39

Výber poskytovateľov TP pre dlhodobé zmluvy podpísané priamo Komisiou bol zdokumentovaný podľa požiadaviek nariadenia o rozpočtových pravidlách¹⁰. Nevyžadovali sa žiadne postupy zadania verejnej zákazky, ale vybraní poskytovatelia boli najprv preverení GR pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj a schválení na uzavretie zmlúv s Komisiou. V prípade dohody o príspevku s OECD grécke orgány vykonali postupy zadania zákazky a v zákone sa nepožadovala verejná súťaž. Výber však nebol založený na dôkladnej a zdokumentovanej analýze s porovnaním zásluh alternatívnych poskytovateľov. To platilo pre postupy riadené Komisiou aj gréckymi orgánmi.

40

Rozhodnutie podpísať zmluvy s národnými rozvojovými agentúrami odrážalo stratégiu zapojiť členské štáty do poskytovania TP. Napríklad Komisia považovala výber národnej rozvojovej agentúry v oblasti verejnej správy za logickú voľbu vzhľadom na predchádzajúcu spoluprácu tejto organizácie s vedúcim tejto oblasti.

41

Organizačne agentúra zahŕňala špecializované „tematické oddelenie“ pre „modernizáciu verejných financií a štátu“, ale nemohlo preukázať predchádzajúce skúsenosti s projektmi TP podobnými z hľadiska rozsahu s reformou gréckej ústrednej štátnej správy. Agentúra bola zvyčajne aktívna v rozvojových krajinách (najmä v subsaharskej Afrike a na Balkáne). V rokoch 2013 – 2014 bola podpora reformy gréckej verejnej správy jediným projektom, ktorý táto agentúra realizovala v EÚ. Druhá národná rozvojová agentúra, kontrahovaná na poskytnutie TP v oblasti daňového systému, sa predtým zameriavala na zníženie chudoby a bola aktívna najmä v menej rozvinutých krajinách Ázie a Afriky.

Mandát PSGR

3.Odporúčaním legislatívnych, regulačných, administratívnych a v prípade potreby (pre)programovacích opatrení na urýchlenie čerpania fondov EÚ (…).

Podpora na urýchlenie čerpania fondov EÚ bola náležite štruktúrovaná

42

PSGR poskytla Grécku ucelený balík podpory v oblasti štrukturálnych fondov. K novembru 2014 osem projektov zameraných na zlepšenie riadenia štrukturálnych fondov buď prebiehalo alebo boli už ukončené. Zahŕňali horizontálne záležitosti (monitorovanie, zjednodušenie postupov) aj špecifickú podporu pri vykonávaní navrhnutých priorít (napr. nakladanie s odpadom, energetika, cestovný ruch).

43

Zistili sme, že pokiaľ ide o monitorovanie prioritných projektov, ktoré boli podrobne preskúmané počas auditu, využívanie TP bolo rozdelené do troch kategórií: i) riešenie problémov týkajúcich sa horizontálnych záležitostí; ii) vyvinutie funkčného monitorovacieho systému v Grécku; a iii) priame monitorovanie 40 prioritných projektov vybraných na základe dôkladného systému hodnotenia rizík. Záverečná aktivita bola zastavená v polovici roka 2012 vzhľadom na skutočnosť, že grécka strana zaviedla primeraný mechanizmus monitorovania.

44

Pokiaľ ide o rozdelenie povinností v oblasti štrukturálnych fondov, spolupráca medzi PSGR a GR pre regionálnu a mestskú politiku bola príkladom dobrej internej koordinácie v Komisii. Na základe jasného rozdelenie povinností PSGR nezasahovala do každodenného monitorovania, ktoré vykonávalo GR pre regionálnu a mestskú politiku, ale staralo sa o horizontálne záležitosti, ktoré mali vplyv na čerpanie štrukturálnych fondov. Horizontálne záležitosti boli určené v novembri 2011 (napr. zjednodušenie právnych predpisov, organizácia katastra nehnuteľností) a naďalej sa riešili v priebehu životného cyklu PSGR.

45

TP v oblasti štrukturálnych fondov poskytovali zamestnanci PSGR (sídliaci na ministerstve dopravy a pracujúci z úradu PSGR). V tomto prípade PSGR hrala dobre definovanú úlohu, ktorá viedla k pozitívnym výstupom (pozri body 41 až 42). Je potrebné poznamenať, že pracovná skupina zameraná na čerpanie štrukturálnych fondov existovala pred vytvorením PSGR. Tvoril ju jeden úradník Komisie a traja ďalších odborníci z Európskej investičnej banky. Úradník Komisie zodpovedal za koordináciu realizácie programu v oblasti štrukturálnych fondov, pomáhal gréckym orgánom s predkladaním žiadostí a pravidelným predkladaním správ o pokroku.

Mandát PSGR

4.Vypracovaním jasných zadávacích podmienok celej technickej pomoci, v ktorých sa konkretizuje povaha a rozsah technickej pomoci (…) rozpočtové a ľudské zdroje, očakávané výsledky s čiastkovými cieľmi a termínmi ich dodania.

Podpora bola dostatočne prispôsobená potrebám kľúčových reforiem, ale nie vždy založená na ucelenej analýze potrieb

46

Pri kontrolovaných projektoch sme zistili, že rozsah pomoci bol celkovo v súlade s hlavnými problémami určenými externými odborníkmi. V oblasti daňového systému bola technická analýza, na ktorej sa zakladá TP, primeraná z hľadiska vypracovaných ukazovateľov a vybraných oblastí. Rozsah TP bol taktiež dobre definovaný v oblasti štrukturálnych fondov. Monitorovací systém, navrhnutý s pomocou TP, bol založený na dôkladnej analýze rizík a nasledovala po ňom TA zameraná na podporu realizácie jednotlivých projektov.

47

Zistili sme však nedostatky týkajúce sa rozsahu TP v oblastiach zníženia administratívnej záťaže a verejnej správy:

a)Pokiaľ ide o zníženie administratívnej záťaže, rozsah TP bol menší ako pri podobných projektoch iniciovaných gréckymi orgánmi v roku 2010. Tento projekt, navrhnutý v rámci operačného programu „Administratívna reforma“ (AROP), bol následne pozastavený a nahradený dohodou s OECD o poskytnutí TP. Okrem iných rozdielov pôvodný projekt zahŕňal úplné posúdenie všetkých nariadení v danej oblasti, zatiaľ čo sa dohoda s OECD zamerala na 20 % predpisov predstavujúcich najväčšiu záťaž. Príčiny pre zmenu prístupu neboli vôbec zdokumentované.

b)TP v oblasti verejnej správy nebola založená na analýze potrieb, ktorú by vypracovala samotná PSGR, ale vychádzala zo zistení a odporúčaní preskúmania verejnej správy OECD „Grécko: Preskúmanie ústrednej štátnej správy“. TP však neprevzala kľúčové odporúčanie týkajúce sa predpokladania prekážok reforiem a ich systematickej následnej kontroly.

c)Synergie so štrukturálnymi fondmi neboli využité naplno. Špecifické potreby a rozsah TP boli definované bez konzultovania riadiaceho orgánu AROP či GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, hoci tento operačný program a TP zdieľali podobné ciele. Niektoré základné činnosti AROP boli pozastavené a realizované (v obmedzenej miere) ako projekty TP v rámci priameho centralizovaného hospodárenia.

Zadávacie podmienky niektorých zmlúv neboli jasne definované

48

Napriek dobre vymedzenému rozsahu TP, návrh zadávacích podmienok alebo plánov TP bol v niektorých prípadoch neuspokojivý. Osobitné nedostatky sa zistili v jednej dohode o príspevku, ktorú podpísala Komisia s MMF a Pláne¹¹ reforiem verejnej správy.

49

Dohoda o príspevku „Posilnenie riadenia verejných financií a daňového systému v Grécku“ (podpísaná v decembri 2011) presne nevymedzovala rozsah prác, ktoré má MMF vykonať. V dohode len bolo stanovené veľmi široké rozdelenie povinností medzi partnerov zapojených do procesu TP, podľa ktorého mal MMF viesť, koordinovať a dohliadať nad úsilím TP v daňovej správe. Ukazovatele účinkov neboli spojené s konkrétnymi povinnosťami jednotlivých strán. Tieto zodpovednosti boli definované podrobnejšie v neskoršom dodatku k dohode (dva roky po uzavretí).

50

Plán reforiem verejnej správy obsahoval 58 činností, ktoré sa mali dokončiť v rokoch 2012 – 2013. Niektorým činnostiam chýbal plán vykonania a v pláne neboli vždy definované výsledky/výstupy či čiastkové ciele. V niektorých prípadoch bol návrh slabý a plánovanie príliš ambiciózne (pozri rámček 2). Avšak plánovanie bolo definované termínmi, ktoré stanovili grécke orgány v príslušných zákonoch koncom roka 2011, a v súlade s MoP. Je potrebné poznamenať, že v niektorých prípadoch neboli v pláne stanovené ukazovatele na meranie výsledkov.

Technická pomoc bola primeraná z hľadiska požiadaviek programov

51

Obsah poskytnutej TP bol zväčša v súlade s podmienkami programu stanovenom v MoP. Avšak 11 projektov TP (v oblastiach politiky finančné inštitúcie, zdravotníctvo a domáce záležitosti) z celkového počtu 118 projektov nebolo možno prepojiť s konkrétnymi ustanoveniami v programoch úprav. Oblasť politiky domáce záležitosti bola konkrétne spomenutá v mandáte PSGR napriek tomu, že sa neobjavila v MoP.

Mandát PSGR

5.Predkladaním štvrťročných správ o pokroku Komisii a gréckym orgánom, a v prípade potreby častejších varovných správ.

Rámček 2

Príklady príliš ambiciózneho návrhu v pláne reforiem ústrednej štátnej správy

V pláne sa predpokladalo, že scenáre transformácie štruktúr prvých piatich ministerstiev, ktoré mali prejsť reorganizáciou, budú vypracované do štyroch mesiacov (máj 2012). V praxi trvalo deväť mesiacov (október 2012) vypracovať hodnotiace správy pre dve z piatich ministerstiev, ktoré sa potom použili ako „piloty“. Keď bol plán vypracovaný v januári 2012, neuvádzal sa v ňom dátum, dokedy sa mal dokončiť celý proces reštrukturalizácie. V praxi bol reštrukturalizačný proces všetkých ministerstiev (vrátane dvoch pilotov) dokončený o dva a pol roka neskôr, v auguste 2014.

Podľa plánu mala byť reforma klasifikácie pracovných miest všetkých zamestnancov ústrednej štátnej správy dokončená do šiestich mesiacov (t. j. júl 2012). Tento termín bol stanovený napriek právnej a organizačnej zložitosti tohto procesu (vrátane potreby posúdiť zamestnancov na takmer 1 500 typoch pracovných miest), ktorú si už uvedomila OECD pri mapovaní gréckej ústrednej štátnej správy. Termín nebol dodržaný a reforma klasifikácie pracovných miest bola dokončená dva roky neskôr, na jeseň 2014.

PSGR účinne monitorovala napredovanie TP…

52

Kľúčovými nástrojmi PSGR na celkové monitorovanie napredovania TP boli štvrťročné správy, ktoré obsahovali v prílohách „Tabuľky TP“:

a)Štvrťročné správy poskytli ucelený opis vývoja hlavných politík a celkového napredovania reforiem, nielen výsledkov spojených priamo s TP. Preto boli dobre prispôsobené na účely prezentovania obsahu a rozsahu TP, ale nie dosahu jednotlivých projektov. Hoci sa v mandáte PSGR konkrétne uvádza, že správy sa mali poskytovať každý štvrťrok, od jesene 2011 do leta 2015 bolo vypracovaných len sedem (z 15 očakávaných) správ. PSGR uverejnila poslednú správu v júli 2014.

b)V tabuľkách TP sa nachádzali informácie o napredovaní projektov TP so zameraním na celkové ciele, všeobecný vývoj v danej oblasti, TP poskytnutú v priebehu vykazovaného obdobia a čo sa plánuje ďalej.

c)Podrobnejšie monitorovanie bolo na úrovni zoskupení. Celkové napredovanie bolo predmetom rokovaní na pravidelných zasadnutiach s vedúcim PSGR a bolo náležite zdokumentované.

… a v rôznej miere výstupy externých poskytovateľ služieb

53

Pri zmluvách nízkej hodnoty PSGR dostala a preskúmala priebežné správy od poskytovateľov služieb. Poznámky boli jasné a nastoľovali otázky koherentnosti, úplnosti a súladu so zákonmi EÚ. Po predložení konečných výstupov PSGR posúdila súlad so zadávacími podmienkami. Viedlo to k oznámeniu adresovanému GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, ktoré bolo použité na schválenie platby.

54

V prípade dlhodobých zmlúv PSGR preukázala, že dôkladne monitorovala napredovanie TP a bola v pravidelnom kontakte so všetkými poskytovateľmi dlhodobej pomoci. Bolo to zabezpečené prostredníctvom častých zasadnutí, odborníkov na mieste a spoločných misií s MMF (ohľadom daňového systému). Zistili sme však nedostatky v postupoch monitorovania niektorých dlhodobých zmlúv:

a)Monitorovanie nebolo spojené s overiteľnými ukazovateľmi – následná kontrola zmluvy s MMF nebola systematicky zdokumentovaná, pokiaľ ide o posúdenie dosiahnutia cieľov stanovených v dohode. PSGR systematicky neanalyzovala skutočné účinky TP vzhľadom na pôvodne dohodnuté ciele či ukazovatele. V dôsledku toho následná kontrola neviedla k zmene pôvodných termínov projektov či ukazovateľov výkonnosti, keď to bolo potrebné na reflektovanie rýchlo sa meniacej situácie.

7Napríklad v oblastiach reformy verejného sektora, podnikateľského prostredia (liberalizácie povolaní), rozpočtu a daňového systému.

8Agentúry národného rozvoja sú verejné subjekty, ktorým členský štát zveruje úlohy poskytovania odborných znalostí a pomoci v iných (najmä rozvojových) krajinách.

9Na základe celkového rozpočtu 600 000 EUR.

10Primárne prostredníctvom rozhodnutí o financovaní.

11Na tomto pláne sa dohodla PSGR, grécke orgány a vedúci oblasti (členský štát, ktorý prevzal zodpovednosť ako hlavný partner reformy v konkrétnej oblasti politiky) ako na nástroji udržania globálnej vízie a jednotnej kontroly TP v oblasti verejnej správy. Opisovala sa v ňom celková architektúra a stratégia vykonania administratívnej reformy.

Časť III
Technická pomoc dosiahla zmiešané výsledky

b)Obmedzené zapojenie PSGR – v rámci projektu „Administratívne zaťaženie“, TP bola poskytnutá na základe bilaterálnej dohody medzi OECD a gréckymi orgánmi. PSGR preto nebola priamo zapojená do monitorovania súladu výstupov so zmluvnými požiadavkami.

PSGR nemonitorovala systematicky výsledky a vplyv TP

55

V rámci posúdenia vplyvu bolo zavedenie odporúčaní TP úlohou gréckych orgánov. PSGR sa systematicky nesnažila dostať spätnú väzbu od príjemcov TP či monitorovať vykonávanie TP alebo jej širší vplyv. Posúdenie vplyvu bolo do istej miery pokryté externými hodnoteniami, ktoré zadala PSGR¹², a v konkrétnych oblastiach politiky, napr. daňový systém, boli príklady monitorovacích činností. Avšak systematický prehľad vykonávania by pomohol posúdiť absorpčnú kapacitu gréckych orgánov a zlepšiť plánovanie TP.

56

Hoci PSGR systematicky nemonitorovala zavedenie odporúčaní TP, v štvrťročných správach boli uvedené niektoré ukazovatele výsledkov:

οmiera čerpania štrukturálnych fondov;

οtrhová likvidita (finančné nástroje dostupné gréckym podnikom);

οukazovatele týkajúce sa daní (napr. daňové pohľadávky, počet auditov, dodržiavanie podávania DPH).

57

V dvoch prípadoch týkajúcich sa kontrolovaných oblastí politiky samotné grécke orgány zaviedli účinné systémy monitorovania (pozri rámček 3).

Rámček 3

Príklady účinných systémov monitorovania, ktoré zaviedli grécke orgány

–Zníženie administratívnej záťaže – príslušné ministerstvo vytvorilo databázu na následnú kontrolu všetkých 86 odporúčaní v 13 oblastiach politiky.

–PSGR pomohla gréckym orgánom zaviesť IT nástroj na monitorovanie čerpania štrukturálnych fondov na úrovni projektov. Tento nástroj vypracovaný na mieru fungoval podľa kritérií stanovených v MoP.

Uspokojivé výstupy, ale niekedy neskoro dodané

58

Do novembra 2014 PSGR koordinovala 118 projektov TP (pozri graf 6), z toho 104 bolo aktívnych (82) alebo ukončených (22). Zvyšných 14 projektov bolo v latentnom stave, ale už začali niektoré prípravné práce. Pomoc sa poskytla v 12 oblastiach politiky, ktoré boli zásadné pre napredovanie reforiem Grécku. Išlo o veľmi zložité politiky, napr. reformu verejnej správy a daňového systému.

59

Hoci kvalita výstupov dodaných externými poskytovateľmi služieb bola v súlade so zadávacími podmienkami, zistili sme niektoré oneskorenia vo vykonávaní TP. Napríklad zmluva s OECD bola podpísaná v novembri 2012 a mala začať podľa plánu do dvoch mesiacov po podpísaní. Už podpísanie zmluvy sa oneskorilo v porovnaní s programom, v ktorom bol stanovený pôvodný termín na tretí štvrťrok 2011. Pre oneskorenia v prípravnej fáze zmluvné strany (grécke orgány a OECD) oddialili začiatok projektu na koniec marca 2013. Konečný výstup OECD predložila v apríli 2014, čo bolo v súlade so zmeneným harmonogramom projektu. Konečná verzia správy bola uverejnená v septembri 2014.

Graf 6

Počet projektov podľa oblasti politiky

Zdroj: EDA na základe údajov PSGR.

Rôzny prínos k napredovaniu reforiem

60

Konečným cieľom TP bolo pomôcť dosiahnuť účinné a udržateľné reformy v príslušných oblastiach politiky, hoci zodpovednosť za zrealizovanie reforiem niesli grécke orgány (a nie PSGR či Komisia). Výsledné reformy preto nie sú dôležitým ukazovateľom úspechu TP. V tejto časti správy sa analyzuje pokrok reforiem, ktoré boli výsledkom kontrolovaných projektov TP (pozri prílohu II), a poukazuje na výrazné rozdiely medzi nimi.

Verejná správa

61

V rámci reformy verejnej správy bola TP poskytnutá gréckym orgánom, aby sa im pomohlo v hodnotení a reorganizovaní štruktúry verejných orgánov. Toto hodnotenie však malo malý vplyv na organizáciu niektorých subjektov, najmä vládnych ministerstiev, a opisy pracovných miest neboli vypracované systematickým spôsobom. V dôsledku toho, hoci sa celkový počet riadiacich pracovných miest znížil o 40 %, sa počet zamestnancov a ich funkcie na jednotlivých ministerstvách výrazne nezmenili. Reformou sa preto nedosiahli výrazné zlepšenia z hľadiska väčšej mobility zamestnancov a pružnosti vo fungovaní verejnej služby.

62

Na riešenie situácie zlej koordinácie medzi ministerstvami bola TP využitá na podporu zriadenia generálneho sekretariátu pre koordináciu (GSKO). GSKO však nebol plne v prevádzke do novembra 2013. Generálny koordinátor bol pôvodne plánovaný ako „trvalá“ pracovná pozícia vyššieho manažmentu vo verejnej správe s päťročným mandátom, aby sa zabezpečila kontinuita štátu. V skutočnosti za dva roky po zriadení GSKO túto pozíciu zastávali po sebe traja politickí nominanti. Bolo to v rozpore s odporúčaným modelom TP, ktorého cieľom bolo riešiť riziko kontinuity činnosti.

63

Na rozdiel od organizačných štruktúr, ktoré boli zavedené v rámci reorganizácie ústrednej štátnej správy, vytvorenie nového GSKO neviedlo k získaniu efektívnosti v organizácii útvarov pod premiérom. Pôvodné návrhy PSGR, vedúceho oblasti a gréckej pracovnej skupiny neboli prijaté a od roku 2013 boli tri administratívne štruktúry, ktoré čelili problémom s prekrývaním a duplicitou zodpovedností (pozri graf 7). Trom generálnym sekretariátom bolo zverených viac než dvesto rôznych, ale podrobných zodpovedností.

Graf 7

Prekrývanie na ústredí vlády

Zdroj: EDA.

Podnikateľské prostredie

64

Z 86 odporúčaní OECD k zníženiu administratívnej záťaže si 60 vyžadovalo zmeny primárnej legislatívy. K novembru 2014 boli potrebné nariadenia prijaté v 52 prípadoch. V siedmich prípadoch legislatívne práce stále prebiehali alebo boli odložené.

65

Z požadovaných 32 prípadov zmien sekundárnej legislatívy nebolo 19 zavedených do konca novembra 2014. Tieto prípady boli v rôznych sektoroch (najmä v energetike – sedem prípadov) a spolu predstavovali 22,5 % celkovej administratívnej záťaže (z toho 12 % sa dalo pripísať jedinému nariadeniu v oblasti zákona o DPH).

Štrukturálne fondy

66

Z hľadiska celkovej miery čerpania sa v období od roku 2010 do septembra 2014 ranking Grécka medzi všetkými členskými štátmi EÚ zlepšil zo 17. na 6. miesto. Z údajov GR pre regionálnu a mestskú politiku vyplýva, že koncom roka 2011 (t. j. tri mesiace po vytvorení PSGR) celková miera čerpania štrukturálnych fondov v Grécku (na základe žiadostí o platbu) bola 1,5 % nad priemerom EÚ a krajina bola na 18. mieste. V roku 2014 miera čerpania prevýšila priemer EÚ o 11,5 %. Cieľ na rok 2012 nebol dosiahnutý, ale v roku 2013 miera čerpania výrazne prevýšila cieľ MoP (spolu o 258 mil. EUR oproti finančnému výhľadu)¹³.

Daňový systém (správa príjmov)

67

Prostredníctvom projektu „výberu dlhov“ boli zavedené nové spôsoby výberu v roku 2014 a zlepšila sa účinnosť. Grécka verejná správa však stále neposkytovala účinnú právnu podporu zamestnancom povereným postupmi vymáhania pohľadávok. Okrem toho, oddelenie pre veľkých dlžníkov, vytvorené s pomocou TP, nemalo dostatok zamestnancov (menej než 30 ľudí na konci roka 2013 a 57 v októbri 2014 v porovnaní s odporúčaným plným stavom 90 zamestnancov).

68

V gréckom právnom rámci sa stále požaduje, aby daňové úrady vykonávali ťažkopádne postupy v súvislosti s dlhom, ktorý sa považuje za nevymožiteľný, namiesto toho, aby sa sústredili na zdroje, pri ktorých je výber pravdepodobnejší. V tejto súvislosti sa TP zamerala na zjednodušenie postupov a riešenie problému nevymožiteľného dlhu, ale grécke orgány prijali v tomto ohľade obmedzené opatrenia.

69

Počet zamestnancov pridelených na „kontrolu veľkých daňových poplatníkov“ bol stále neuspokojivý. Toto oddelenie bolo poznačené vysokou fluktuáciou zamestnancov a jeho efektívnosť bola ďalej znížená skutočnosťou, že insolventné spoločnosti stále podliehali audítorským postupom. TP sa v tejto oblasti zintenzívnila od apríla 2014. Podľa správ zo spoločných misií MMF a Komisie celková výkonnosť zostala neuspokojivá, pretože bolo vykonaných príliš málo auditov v porovnaní s cieľmi MoP, budovanie kapacít v tejto oblasti chýbalo a obmedzené zdroje boli vyčlenené na úlohy, ktoré pravdepodobne nepovedú k vyšším príjmom.

70

Výsledky projektu „Získanie kontroly nad jednotlivcami s veľkým bohatstvom a samostatne zárobkovými osobami s vysokými príjmami“ boli tiež obmedzené. Audítorské stredisko pre jednotlivcov s veľkým bohatstvom bolo zriadené až v júni 2013. V roku 2013 bolo ukončených približne 450 auditov. Zvýšenie výmeru dane prinieslo 108 mil. EUR, pričom miera výberu bola len 22 %. Produktivita bola nízka, každý audítor sa zaoberal v priemere menej než tromi prípadmi za rok a celkové napredovanie bolo pomalé.

71

Pomalé napredovanie a ťažkosti s poskytovaním TP prostredníctvom projektov zdaňovania sa taktiež dali pripísať niekoľkým vonkajším faktorom, politickým (nové voľby na jar 2012) aj organizačným (vysoká fluktuácia a neobsadené pracovné miesta kľúčových riadiacich zamestnancov). Tieto faktory spoločne brzdili proces TP.

Budovanie kapacít

72

Budovanie kapacít v gréckej štátnej správe sa považovalo za horizontálny cieľ TP v niekoľkých projektoch. V rámci zníženia administratívnej záťaže OECD zorganizovala dvojdňové školenie pre 44 štátnych zamestnancov z rôznych útvarov, zväčša zo sektorov relevantných z hľadiska rozsahu projektu. Podľa posúdenia OECD zložka „budovania kapacít“ tohto projektu nebola naplno využitá pre obmedzený čas, ktorý bol k dispozícii na školiace aktivity.

73

V oblasti verejnej správy Národná škola pre verejnú správu potvrdila, že využila TP na nadviazanie kontaktov s medzinárodnými odborníkmi (so zameraním najmä na protikorupčné školenia). Okrem toho sa 1 200 štátnych zamestnancov zúčastnilo na školení, ktoré zorganizovalo Národné centrum pre verejnú správu a miestne samosprávy. Väčšina zorganizovaných kurzov (84 %) sa týkala otázok prania špinavých peňazí a korupcie.

12PSGR zadala externé hodnotenie činností TP konzorciu dvoch konzultanstských spoločností. Rozsah tohto hodnotenia bol obmedzený, týkal sa len daňovej reformy a reformy ústrednej štátnej správy v období rokov 2011 – 2013. V decembri 2014 PSGR začala ďalšiu verejnú súťaž na posúdenie TP v rámci plánu pre Dvor audítorov Helénskej republiky.

13Posilnené poskytovanie TP nebolo jediným nástrojom, ktorý Komisia použila s cieľom zvýšiť čerpanie štrukturálnych fondov. V júli 2011 sa miera spolufinancovania zo štrukturálnych fondov zvýšila na 85 % a v decembri 2011 došlo k ďalšiemu navýšeniu o 10 %.

Závery a odporúčania

74

Prostredníctvom PSGR Komisia vytvorila pružný mechanizmus na koordináciu širokého programu technickej pomoci. TP bola zväčša poskytnutá v súlade s požiadavkami gréckych programov makroekonomických úprav. PSGR celkovo splnila svoj mandát. Vyskytli sa však nedostatky a zmiešané výsledky z hľadiska vplyvu na napredovanie reforiem. Toto posúdenie je potrebné vidieť v kontexte nestabilnej politickej situácie v Grécku a naliehavosti požadovaných reforiem.

Organizácia a plánovanie technickej pomoci

75

Keďže bola PSGR zriadená v lete 2011, viac než rok prešiel od začiatku prvého programu makroekonomických úprav a značné sumy finančnej podpory už boli vyplatené. V tomto kontexte Komisia vytvorila osobitný subjekt na poskytovanie TP bez zváženia alternatívnych riešení. Pomoc bola poskytnutá „na základe dopytu“ v nadväznosti na žiadosť gréckych orgánov a v súlade s MoP, ale nie na základe jedného uceleného strategického dokumentu. PSGR nemala vyčlenený samostatný rozpočet (body 15 až 26).

Odporúčanie 1

Zriadenie akéhokoľvek subjektu na poskytovanie TP by malo byť založené na stratégii s dobre definovanými cieľmi. V stratégii by mal byť definovaný charakter povinností a ich rozdelenie medzi stranami. Prijímajúci členský štát by ju mal oficiálne podpísať, aby sa zaručila jeho angažovanosť a účinné vykonávanie.

Splnenie mandátu PSGR

76

PSGR bola zriadená s cieľom podporiť program reforiem Grécka na základe konkrétneho mandátu, v ktorom boli vymedzené jej zodpovednosti a rozsah práce. PSGR bola celkovo úspešná v splnení svojho mandátu, vyskytli sa však nedostatky:

οUrčenie potrieb a koordinácia poskytovania TP: PSGR zaviedla variabilný systém poskytovania TP s využitím najmä externých zmluvných dodávateľov – čiastočne z dôvodu administratívnych obmedzení, ktoré zabránili Komisii zamestnať odborníkov priamo. Tento systém priniesol zvýšenú potrebu koordinácie. Celkovo to PSGR riadila dobre napriek nedostatkom na úrovni projektov (body 28 až 34).

οVymedzenie podrobností TP: PSGR uplatnila mix spôsobov na poskytnutie TP, ktoré však v niektorých prípadoch neboli najvhodnejšie vzhľadom na povahu služieb, ktoré sa mali poskytnúť. Poskytovatelia služieb neboli vyberaní na základe ucelenej analýzy dostupných možností (body 35 až 41).

οPodpora čerpania fondov EÚ: PSGR ponúkla vyrovnaný súbor opatrení na podporu čerpania fondov EÚ v Grécku. Túto podporu poskytli samotní zamestnanci PSGR a bola dobre koordinovaná s ostatnými útvarmi Komisie (body 42 až 45).

οNávrh zadávacích podmienok: rozsah TP bol celkovo v súlade s podmienkami pripojenými ku gréckemu programu makroekonomických úprav, vyskytli sa však nedostatky v návrhu zadávacích podmienok niektorých zmlúv. V niektorých dohodách s poskytovateľmi služieb sa jasne nekonkretizoval rozsah prác, ktoré sa mali dodať (body 46 až 51).

οPredkladanie správ o pokroku: PSGR použila štvrťročné správy ako jeden z prostriedkov na vykazovanie napredovania svojej práce. Avšak tieto správy boli uverejnené menej často, ako sa požadovalo (body 52 až 54).

Odporúčanie 2

Komisia by mala vytvoriť skupinu externých odborníkov, ktorí by mohli byť nasadení ad hoc na projekty TP v členských štátoch.

Odporúčanie 3

Pri navrhovaní programov TP by Komisia mala analyzovať zložitosť, ktorá nastáva pri zapojení viacerých partnerov, a následne zvýšenú potrebu koordinácie. V konkrétnych oblastiach politiky by sa mala snažiť znížiť počet partnerov, aby zabezpečila jednotnú metodiku poskytovania TP.

Odporúčanie 4

Činnosti TP by mali mať stanovené priority po posúdení ich potenciálu dosiahnuť strategické ciele. TP by mala byť zameraná a fungovať najvhodnejším a najúčinnejším spôsobom v súlade s existujúcim legislatívnym a regulačným rámcom a zohľadniac politický kontext.

Odporúčanie 5

Komisia by mala vyberať poskytovateľov služieb na základe komparatívnej analýzy dostupných možností. V zmluvách by sa mal jasne definovať rozsahu a výstupy a mali by sa stanoviť merateľné ukazovatele výkonnosti.

Výsledky TP

77

PSGR nemonitorovala systematicky vykonávanie či dosah odporúčaní TP. Rozumieme, že zavedenie reforiem bolo zodpovednosťou gréckych orgánov a že monitorovanie sa vykonávalo v kontexte programu hospodárskych úprav. Avšak monitorovanie PSGR mohlo slúžiť na účely merania účinnosti TP a v prípade potreby prispôsobenie rozsahu či spôsobov vykonávania (body 55 až 57).

78

Vo všetkých kontrolovaných oblastiach politiky sa dosiahol dobrý pokrok. Do novembra 2014 PSGR koordinovala 118 projektov TP v 12 oblastiach politiky. PSGR účinne poskytla gréckym orgánom relevantnú TP v prostredí značnej politickej neistoty (body 58 až 59).

79

Z hľadiska dosahu na celkové napredovanie reforiem v Grécku dosiahla PSGR zmiešané výsledky. Dobrý pokrok sa dosiahol v čerpaní štrukturálnych fondov. Na druhej strane, v oblastiach verejnej správy a daňového systému TP bola často len čiastočne účinná, t. j. nebola zavedená gréckymi orgánmi v takom veľkom rozsahu či tak rýchlo, ako sa plánovalo (body 60 až 73).

Odporúčanie 6

Komisia by sa mala snažiť dostať spätnú väzbu od prijímateľského členského štátu (členských štátov) o poskytnutí TP. Vykonávanie TP by malo byť systematicky monitorované na základe stanovených cieľov. Pokiaľ ide o činnosti PSGR, Komisia by mala vykonať ucelené následné hodnotenie. Tieto činnosti sú zásadne dôležité pre posúdenie účinnosti a/alebo prispôsobenie poskytovania TP.

Odporúčanie 7

S cieľom dosiahnuť udržateľné výsledky by sa TP mala zamerať na posilnenie kapacity vnútroštátnej verejnej správy. Mala by byť poskytnutá s ohľadom na pokračovanie činnosti a udržateľnosť reforiem, čo znamená ich zakotvenie do postupov miestnej správy.

Túto správu prijala komora IV, ktorej predsedá Milan Martin CVIKL, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 11. novembra 2015.

Za Dvor audítorov

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
predseda

Prílohy

Príloha I

Prehľad projektov TP podľa oblasti politiky

Reforma verejného sektora

Reforma štátnej správy na centrálnej úrovni

1.Zriadenie stáleho medzirezortného generálneho sekretariátu pre koordináciu a zavedenie reformy.

2.Prijatie dvojročnej stratégie a akčného plánu pre reformu centrálnej štátnej správy.

3.Posúdenie a reorganizácia internej štruktúry gréckych ministerstiev (centrálna a decentralizovaná úroveň).

4.Definícia stratégie ĽZ (postupy prijímania zamestnancov, riadenie kariéry, školenia, mobilita atď.), vypracovanie pokynov k organizácii všetkých útvarov ĽZ na ministerstvách pod koordináciou MAREG.

Reforma štátnej správy na regionálnej/miestnej úrovni

5.Systém dobrovoľnej mobility pre zamestnancov samospráv.

6.Mobilita medzi obcami a proces hodnotenia.

7.Stratégia elektronickej verejnej správy (hlavná zložka gréckej digitálnej stratégie).

Rozpočet a zdaňovanie

Správa príjmov

8.Organizácia a riadenie.

9.Posilnenie výberu a riadenia dlhov.

10.Zmeny v útvare auditu daňových poplatníkov.

11.Posilnenie kontroly veľkých korporátnych daňových poplatníkov.

12.Získanie kontroly nad jednotlivcami s veľkým bohatstvom a samostatne zárobkovými osobami s vysokými príjmami.

13.Posilnenie systému na riešenie daňových sporov.

14.Daňová dohoda medzi Švajčiarskom a Gréckom.

Daňová politika

15.Zlepšenie legislatívneho rámca najmä prostredníctvom práce na kódexe dane z príjmov, kódexe daňových postupov a legislatívy dane z majetku.

16.Revízia legislatívy týkajúcej sa DPH a pokrok v oblasti podvodov s DPH.

Riadenie verejných financií

17.Modernizácia zostavovania rozpočtu.

18.Zlepšenie platobných procesov.

19.Posilnenie fiškálneho výkazníctva.

20.Posilnenie zákonov v oblasti riadenia verejných financií, inštitúcií a systémov.

21.Kódex kníh a záznamov a legislatívy v oblasti účtovníctva.

Dvor audítorov Helénskej republiky

22.Posilnenie vzťahov Dvora audítorov Helénskej republiky s Parlamentom a ďalšími relevantnými zainteresovanými stranami.

23.Vypracovanie a plnenie ročného programu auditov.

24.Vybudovanie kapacity finančného auditu prostredníctvom pilotných auditov.

Opatrenia na boj proti praniu špinavých peňazí a korupcii

Pranie špinavých peňazí a daňové úniky

25.Vypracovanie plánu s uvedením všeobecných cieľov, čiastkových cieľov, priorít a načasovania činností, ktoré mali vykonať niektoré ministerstvá, subjekty presadzovania práva, prokuratúra a orgány dohľadu, na používanie nástrojov na prevenciu prania špinavých peňazí s cieľom odhaľovania daňových únikov.

26.Posilnenie výkazníctva finančných inštitúcií a ďalších subjektov o daňových únikoch finančnej spravodajskej jednotke.

27.Posilnenie analytických nástrojov a zručností finančnej spravodajskej jednotky v oblasti daňových únikov.

28.Posilnenie finančného vyšetrovania a presadzovania práva v súvislosti s daňovými únikmi.

29.Posilnenie koordinácie medzi orgánmi zapojenými do siete boja proti praniu špinavých peňazí.

30.Posilnenie výmeny informácií.

Korupcia

31.Vypracovanie plánu všeobecných cieľov, čiastkových cieľov, priorít a načasovania potrebných opatrení.

32.Stanovenie všeobecnej národnej protikorupčnej stratégie.

33.Posilnenie koordinácie, aj prostredníctvom vnútroštátneho koordinátora.

34.Posilnenie prevencie, zvyšovanie informovanosti a morálnej integrity verejnosti.

35.Posilnenie finančného vyšetrovania a stíhania korupcie, najmä vo vysoko rizikových sektoroch.

36.Posilnenie výmeny informácií.

37.Posilnenie právneho rámca.

Podnikateľské prostredie

38.Zlepšenie výsledkov ukazovateľov podnikania zjednodušením postupov (pri troch ukazovateľoch: podnikateľské start-upy, registrácia majetku a získanie stavebných povolení).

Uľahčenie obchodu

39.Zjednodušenie postupov pred colným vybavením (získanie osvedčení a licencií na vývoz) a vytvorenie prepojeného elektronického systému (jediné okno) pre vývozy.

40.Zjednodušenie colných režimov.

41.Colná správa: reorganizácia a reforma colnej správy.

42.Propagácia vývozu.

43.Zníženie administratívnej záťaže podnikov.

44.Preverenie nariadení obmedzujúcich podnikanie.

45.Verejné obstarávanie.

46.Verejné práce.

47.Zjednodušenie povolení a licencií na investovanie.

48.Obchodné parky.

49.Ekonomická analýza reforiem podnikateľského prostredia.

50.Politika MSP: odstránenie regulačných, administratívnych a právnych obmedzení pre fungovanie MSP, vrátane aspektov týkajúcich sa prístupu k financovaniu.

Liberalizácia regulovaných povolaní a činností

51.Preverenie zmeny nariadenia o liberalizácii regulovaných povolaní.

52.Projekt na zhodnotenie účinkov liberalizácie povolaní: právnici a notári, architekti a inžinieri, inštalatéri a elektrikári, certifikovaní účtovníci, dokári.

53.Zrušenie niektorých rezervovaných a zdieľaných činností.

Finančné inštitúcie

Bankovníctvo

54.Zavedenie rozhodovacích procesov v sektore bankovníctva a poisťovníctva.

Poisťovníctvo

55.Reforma systémov náhrad pre poistených.

56.Grécka verejná správa (Banka Grécka) analyzuje kapacitu sektoru poisťovníctva kryť sociálne zabezpečenie/dôchodkový systém v súlade so zvýšenými požiadavkami legislatívneho rámca EÚ.

57.Vypracovanie politiky a príprava legislatívneho návrhu o zamestnaneckých dôchodkových systémov Bankou Grécka.

Prístup k financovaniu

58.Inštitúcia pre rast Grécka.

59.Riadenie rizika ETEAN.

60.Ciele pre pôžičky.

61.Platforma dialógu medzi bankami a MSP.

62.Zlepšenie informačného portálu (espa.gr) o dostupnosti financovania pre MSP/vytvorenie nástroja na riadenie toku informácií pri spracovaní žiadostí MSP o financovanie.

63.Pomoc pri vypracovaní podporného systému finančných nástrojov na náhradu kolaterálu, a tým uľahčenie úverovania MSP.

64.Pomoc pri vypracovaní podporných systémov finančných nástrojov.

65.Mikroúvery/mikrofinancovanie: spustenie pilotných projektov.

66.Mikroúvery/mikrofinancovanie: zriadenie mikroúverových inštitúcií mimo bankového sektora.

67.Legislatívny rámec mikrofinancovania.

Privatizácia a kataster nehnuteľností

68.Nehnuteľnosti.

69.Kataster nehnuteľností.

70.Využívanie pôdy a územné plánovanie.

71.Letiská.

72.Prístavy.

Vodohospodárstvo

73.Zavedenie regulačného rámca, cenovej politiky a zmena licencie (EYDAP), vysporiadanie pohľadávok od štátu.

74.Zosúladenie cenovej politiky EYATH s ostatnými vodárenskými spoločnosťami, zamestnanci a činnosti osobitného sekretariátu pre vodu, posilnenie vodohospodárskeho regulátora.

Reforma súdnictva

75.Elektronická justícia.

76.Mediácia.

77.Zber štatistík v oblasti súdnictva.

78.Revízia občianskeho súdneho poriadku.

79.Prístup k právnickej profesii.

80.Zavedenie mimosúdnych urovnaní v administratívnych záležitostiach.

Politika súdržnosti

81.Prioritné projekty.

82.Odpadové hospodárstvo.

83.Zjednodušenie systému riadenia a kontroly štrukturálnych fondov a vypracovanie nového zákona na roky 2014 – 2020.

84.Energetika.

85.Letectvo.

86.Cestovný ruch.

87.Logistika.

88.Elektronické komunikácie.

Práca a sociálne zabezpečenie

89.Podpora pri vybudovaní sociálnej ekonomiky Grécka.

90.Modernizácia práce verejných služieb zamestnanosti (OAED).

91.Návrh práce inšpektorátu práce (SEPE).

92.Boj proti nezamestnanosti mladých ľudí.

93.Akčný plán pre zamestnanosť.

94.Agentúry pre dočasné zamestnanie.

95.Hromadné prepúšťanie.

96.Príspevky na sociálne zabezpečenie.

97.Revízia systému sociálneho zabezpečenia.

98.Záchranná sociálna sieť.

99.Vzdelávanie.

Inovácie

100.Prijatie nového zákona o výskume a inováciách.

101.Vypracovanie plánu inovácií s osobitným dôrazom na „stratégiu pre inteligentnú špecializáciu“.

Zdravotníctvo

Reforma zdravotníctva

102.Plnenie uceleného programu reformy verejného zdravotníctva („Zdravie v akcii“).

103.Farmaceutická politika – ceny a preplácanie.

104.Elektronické zdravotníctvo.

105.Skupiny diagnóz a riadenie nemocníc.

106.Zdravotný cestovný ruch.

107.Primárna zdravotná starostlivosť.

108.Administratíva, organizácia, povinnosti a zodpovedností vnútroštátnej organizácie pre poskytovanie zdravotníckych služieb (EOPYY).

109.Ľudské zdroje v národnom systéme zdravotníctva.

110.Verejné zdravie.

111.Obstarávanie.

Vnútorné záležitosti

112.Reforma útvaru pre azyl a migráciu.

113.Zlepšenie kapacity Grécka čerpať finančné prostriedky z programu SOLID.

114.Obstarávanie týkajúce sa programu SOLID.

115.Zrýchlenie a zlepšenie odvolacích procesov týkajúcich sa migrácie.

116.Budovanie kapacít orgánov na čerpanie štrukturálnych fondov v oblasti migrácie.

Riadenie štátnej pomoci a porušovanie predpisov

117.Riadenie štátnej pomoci.

118.Porušovanie predpisov.

Zdroj: Zoznam projektov PSGR podľa oblastí politiky.

Príloha II

Prehľad kontrolovaných projektov TP

Oblasti politiky
Opis
Spôsoby poskytnutia TP

Verejná správa (reforma verejného sektora)
Zriadenie generálneho sekretariátu pre koordináciu vlády (GSKO)

Prijatie dvojročnej stratégie a akčného plánu pre reformu centrálnej štátnej správy

Posúdenie a reorganizácia internej štruktúry gréckych ministerstiev (centrálna a decentralizovaná úroveň)

Definícia stratégie ĽZ (prijímanie zamestnancov, riadenie kariéry, školenia, mobilita, prijímanie manažérov, hodnotenie zamestnancov)
Dvaja odborníci na mieste v gréckej centrálnej štátnej správe

Zákazka s nízkou hodnotou:
Podporné služby v rámci reformy centrálnej štátnej správy (zákazka v hodnote 15 000 EUR, skutočné výdavky 10 500 EUR).

Veľké zákazky:
Zmluva s agentúrou národného rozvoja (zákazka v hodnote 750 000 EUR, skutočné výdavky 304 000 EUR).

Misie:
Misie odborníkov financované z centrálneho rozpočtu ESF, ďalšie misie financované z AROP a v rámci zmluvy s agentúrou národného rozvoja.

Správa príjmov (rozpočet a zdaňovanie)
Posilnenie výberu a riadenia dlhov

Posilnenie kontroly veľkých korporátnych daňových poplatníkov

Získanie kontroly nad jednotlivcami s veľkým bohatstvom a samostatne zárobkovými osobami s vysokými príjmami
Traja odborníci na mieste v gréckej centrálnej štátnej správe

Misie:
Misie odborníkov financované z centrálneho rozpočtu programu Fiscalis.

Veľké zákazky:
MMF, financované z centrálneho rozpočtu ESF, týkajúce sa napr. výberu dlhov (zákazka v celkovej hodnote 3,25 mil. EUR).

Agentúra národného rozvoja, financované z centrálneho rozpočtu ESF (rozpočet 600 000 EUR).

Podnikateľské prostredie
Znižovanie administratívnej záťaže podnikov
Veľké zákazky:
Dohoda o príspevku s OECD podpísaná s Ministerstvom pre reformu verejnej správy a elektronickú verejnú správu, financovaná z OP Administratívna reforma (hodnota 1,2 mil. EUR).

Zákazka s nízkou hodnotou:
Zmluva na legislatívne práce s gréckou právnickou firmou (hodnota 15 000 EUR).

Podnikateľské prostredie
Liberalizácia regulovaných povolaní a činností: preverenie a zmena sekundárnej legislatívy

Liberalizácia regulovaných povolaní a činností: hodnotenie účinkov liberalizácie povolaní

Zrušenie niektorých rezervovaných a zdieľaných činností
Zákazky s nízkou hodnotou:
Štyri zmluvy s individuálnymi poskytovateľmi služieb (celková hodnota 50 000 EUR).

Prístup k financovaniu (finančné inštitúcie)
Inštitúcia pre rast Grécka
Priama podpora zamestnancami PSGR

Štrukturálne fondy (politika súdržnosti)
Monitorovanie 40 zo 181 prioritných projektov
Priama podpora zamestnancami PSGR

Príloha III

Orgány navštívené v priebehu auditu

Subjekt | Typ návštevy | Účel návštevy
Pracovná skupina pre Grécko | Audit | Rozhovory a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa projektov TP a horizontálnych otázok.
Generálny sekretariát Európskej komisie | Audit | Rozhovor a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa horizontálnych otázok.
GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie | Audit | Rozhovor a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa projektov TP v oblasti štrukturálnych fondov a verejnej správy.
Generálne riaditeľstvo pre dane a colnú úniu | Audit | Rozhovor a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa projektov TP v oblasti daňového systému.
Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku | Audit | Rozhovor a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa projektov TP v oblasti štrukturálnych fondov.
Ministerstvo pre reformu verejnej správy a elektronickú verejnú správu Helénskej republiky | Audit | Rozhovor a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa zmluvy o TP podpísanej ministerstvom s OECD v oblasti zníženia administratívnej záťaže.
Ministerstvo pre reformu verejnej správy a elektronickú verejnú správu Helénskej republiky | Návštevy na zhromaždenie informácií | Rozhovor týkajúci sa projektov TP a horizontálnych otázok.
Generálny sekretariát pre koordináciu Helénskej republiky (GSKO) | Návšteva na zhromaždenie informácií | Rozhovor týkajúci sa projektov TP a horizontálnych otázok.
Národné centrum pre verejnú správu a miestne samosprávy (EKDDA) | Návštevy na zhromaždenie informácií | Rozhovor týkajúci sa projektov TP v oblasti verejnej správy.
Inštitút pre výskum regulačnej politiky (INERP) | Návštevy na zhromaždenie informácií | Rozhovor týkajúci sa projektov TP.
Agentúra národného rozvoja | Audit | Rozhovor a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa dohody o delegovaní v oblasti verejnej správy.
OECD | Návšteva na zhromaždenie informácií | Rozhovor o dohode o príspevku v oblasti zníženia administratívnej záťaže.
MMF | Audit | Audit dvoch dohôd o príspevku v oblasti zdaňovania.

Zdroj: EDA.

Príloha IV

Dohoda o príspevku medzi Ministerstvom pre reformu verejnej správy a elektronickú verejnú správu a OECD o znížení administratívnej záťaže Grécka

Profil a úlohy gréckych odborníkov

οV metodike projektov sa predpokladala úzka spolupráca s gréckou verejnou správou.

ο13 tímov odborníkov (spolu 75 členov) vybraných prostredníctvom otvorenej pozvánky.

οMedzi požadované zručnosti patrila dobrá znalosť regulačného rámca v danej oblasti, veľmi dobrá znalosť angličtiny a spôsobilosť prezentovať zložitý materiál.

οGrécki odborníci boli poverení poskytnutím vstupov o príslušnom regulačnom rámci na zmapovanie administratívnej záťaže a slúžili ako kontaktné body na príslušných ministerstvách.

Kvalita výstupov dodaných gréckymi odborníkmi

οProfily vybraných odborníkov sa plne nezodpovedali pôvodným požiadavkám:

i.Obmedzené zručnosti vypracovať zložitý materiál v angličtine.

ii.Nedostatočná znalosť gréckeho právneho systému a špecifickej legislatívy (len 4 z 13 vedúcich tímov zastupovali príslušné ministerstvá zodpovedné za konkrétne nariadenia).

iii.Čiastočné zapojenie do projektu.

οNízka kvalita údajov dodaných gréckymi odborníkmi bola veľkou výzvou pre projekt, hoci podľa OECD bol projekt napokon úspešne ukončený zozbieraním údajov doplnených z iných zdrojov.

οNa zmiernenie sa OECD rozhodla zadať zmapovanie nariadení vo všetkých 13 sektoroch subdodávateľom, štyrom miestnym právnickým firmám.

Zapojenie PSGR

οÚčasť v pracovných skupinách, sprostredkovanie medzi gréckymi orgánmi a poskytovateľmi služieb malo za cieľ zlepšiť riadenie zákaziek (ktoré PSGR považovala za neuspokojivé).

οKoordinácia medzirezortných konzultácií s cieľom overiť súlad nariadení so zákonmi EÚ.

Príloha V

Úloha PSGR pri poskytovaní technickej pomoci podľa oblastí politiky

Zníženie administratívnej záťaže (podnikateľské prostredie)

οPrimárne úloha podpory s cieľom zlepšiť koordináciu medzi gréckymi orgánmi, OECD a ďalšími útvarmi Komisie.

οNebola zapojená do výberu poskytovateľa služby, zmluvných podmienok medzi OECD a gréckymi orgánmi či monitorovania vykonávania projektu.

οZúčastnila sa na štyroch z ôsmich zasadnutí výborov na vysokej úrovni.

οPrehľad o realizácii projektu, účasť na pracovných zasadnutiach, poskytovanie poznámok k návrhu správy a organizovanie medzirezortných konzultácií s 11 GR Komisie.

οPoskytovanie špecializovanej TP na podporu zavedenia odporúčaní po ukončení projektu.

Liberalizácia regulovaných povolaní (podnikateľské prostredie)

οDefinovanie zadávacích podmienok na základe požiadaviek MoP a dopytu gréckych orgánov.

οPodpora pri procese zadávania zákaziek (predbežný výber poskytovateľov služieb, komunikácia s uchádzačmi).

οMonitorovanie výstupov správy (poznámky k návrhom správ, záverečné hodnotenie).

οÚzka spolupráca s gréckymi orgánmi (pravidelné zasadnutia, výmena korešpondencie, prispôsobenie TP ich potrebám a očakávaniam).

Verejná správa (reforma verejného sektora)
Celkovo:

οPriebežná podpora pri zriadení Generálneho sekretariátu pre koordináciu (GSKO) okrem iného prostredníctvom odborníkov na mieste.

οPodpora pri procese definovania „dvojročnej stratégie a akčného plánu pre reformu centrálnej štátnej správy“ najmä prostredníctvom odborníkov PSGR na mieste (zapojených do vypracovania počiatočnej stratégie).

οPodpora pri „posúdení a reorganizácii gréckych ministerstiev“ prostredníctvom externej dlhodobej zmluvy, ktorá však mala nízke plnenie (55 % 1,5 roka po podpise) z dôvodu chýbajúcich konkrétnych žiadostí o TP.

οMonitorovanie a koordinácia činností TP v oblasti stratégie ĽZ; priamy vstup poskytnutý prostredníctvom vedúceho oblasti a externého zmluvného dodávateľa.

Zmluva s agentúrou národného rozvoja:

οPoskytla zmluvnému dodávateľovi všetky relevantné informácie a dokumenty.

οSprostredkovala kontakt s gréckymi orgánmi a podporila zviditeľnenie EÚ ako zdroja podpory a financovania vykonaných činností.

οSprostredkúvala správy odborníkov a výstupy, ktoré dostala agentúra národného rozvoja, príslušným gréckym orgánom

οPodporila výber odborníkov definovaním výberových kritérií.

Správa príjmov (rozpočet a zdaňovanie)

οCelkovo: definovala zadávacie podmienky, prijímala odborníkov, uviedla ich do úloh TP a využívala výsledky ich práce vo všeobecnosti pri poskytovaní TP.

οZmluvy s MMF: vypracovala zadávacie podmienky a sledovala vývoj v danej oblasti. Bez ucelenej štruktúrovanej analýzy účinkov, poskytla len neformálnu spätnú väzbu zmluvnému dodávateľovi (bez odkazu na ukazovatele výkonnosti).

Štrukturálne fondy (politika súdržnosti)

οPriame poskytnutie TP prostredníctvom zamestnancov PSGR (vrátane odborníkov na mieste), čo sa premietlo vo vysokom dosahu na rozsah a kvalitu TP skutočne poskytnutej gréckym orgánom.

Odpovede Komisie

Zhrnutie

I

Komisia víta osobitnú správu Európskeho dvora audítorov o poskytovaní technickej pomoci Grécku.

Komisia rozhodla o zriadení pracovnej skupiny pre Grécko (PSGR) na základe analýzy nasledujúceho základného scenára:

–V máji 2010 grécka vláda požiadala medzinárodné spoločenstvo o finančnú pomoc. Euroskupina v roku 2010 odsúhlasila poskytnutie bilaterálnych pôžičiek vo výške 80 miliárd EUR v rámci prvého programu finančnej pomoci. MMF vyčlenil ďalšie finančné prostriedky vo výške 30 miliárd EUR.

–Za to sa od Grécka žiadalo, aby realizovalo sériu štrukturálnych reforiem a fiškálnych opatrení na modernizáciu štátu, zaistilo finančnú a fiškálnu stabilitu a posilnilo hospodárstvo v súlade s podmienkami podpory prvého programu finančnej pomoci – programu makroekonomických úprav.

–Prvotné kroky gréckych orgánov sa však ukázali ako nedostatočné a pokrok pri realizácii štrukturálnych reforiem nebol taký značný, ako sa očakávalo, a to napriek všetkým existujúcim legislatívnym, regulačným a finančným nástrojom EÚ (napr. štrukturálne fondy, program Fiscalis atď.), ktoré malo Grécko k dispozícii.

–Grécke orgány uznali nedostatky vo svojich administratívnych kapacitách a ťažkosti pri realizácii komplexného programu reforiem pod silným časovým tlakom a požiadali Komisiu o podporu svojho úsilia a pomoc pri realizácii potrebných štrukturálnych reforiem.

Na základe toho sa Komisia domnieva, že bola k dispozícii komplexná analýza potrieb, ktorá umožnila Komisii prijať politické rozhodnutie v rámci reakcie na naliehavú žiadosť Grécka: predseda Komisie prevzal iniciatívu s cieľom koordinovať úsilie na úrovni Komisie a navrhnúť komplexný súbor opatrení technickej pomoci riadených priamo Komisiou na podporu uskutočňovania programu úprav EÚ/MMF a na urýchlenie čerpania prostriedkov z fondov EÚ.

V tejto súvislosti bolo prijaté rozhodnutie o vytvorení PSGR. Pracovná skupina koordinovala rôzne opatrenia v rámci technickej pomoci a podporovala grécke orgány pri riadení finančných prostriedkov technickej pomoci, za ktoré tieto orgány priamo zodpovedali.

Podľa názoru Komisie je potrebné pojem „program technickej pomoci“ interpretovať v kontexte úlohy pridelenej PSGR:

Súbor opatrení technickej pomoci, ktoré majú byť na základe rozhodnutia Komisie koordinované zo strany PSGR, nezahŕňa finančné prostriedky a zmluvy priamo riadené gréckymi orgánmi, za ktoré preto Komisia nenesie zodpovednosť. Za finančné prostriedky priamo riadené gréckymi orgánmi nesú priamu zodpovednosť tieto orgány.

Činnosti technickej pomoci, za ktoré nesie zodpovednosť Komisia, sú na centrálnej úrovni financované z Európskeho sociálneho fondu (ESF) a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) (činnosti technickej pomoci, o ktorých Komisia podpísala priame zmluvy s medzinárodnými organizáciami, národnými agentúrami a odborníkmi z členských štátov) podľa článku 58 nariadenia o spoločných ustanoveniach (EÚ) č. 1303/2013. Tie je potrebné odlíšiť od finančných prostriedkov operačného programu pre technickú pomoc, ktoré využívajú grécke orgány podľa článku 59 nariadenia o spoločných ustanoveniach (EÚ) č. 1303/2013 pri uzatváraní zmlúv a financovaní činností technickej pomoci na základe zdieľaného hospodárenia. Takéto činnosti nie je možné považovať za súčasť „jednotného programu technickej pomoci“.

PSGR monitorovala realizáciu činností technickej pomoci, za ktoré niesla priamu zodpovednosť. V rámci zdieľaného hospodárenia nesú zodpovednosť za návrh, monitorovanie a realizáciu jednotlivých projektov členské štáty. Komisia monitoruje dosahovanie dohodnutých míľnikov na základe predložených správ členských štátov k daným programom.

IV

Informácie o „všeobecnom programe technickej pomoci“ sa nachádzajú v odpovedi Komisie k odseku I.

Komisia uznáva, že PSGR nie vždy ovplyvnila napredovanie reforiem, je to však potrebné posudzovať v širšom politickom kontexte a pri zohľadnení rozdelenia právomocí medzi členské štáty a inštitúcie Európskej únie. Zodpovednosť za realizáciu štrukturálnych reforiem niesli a nesú grécke orgány, pričom PSGR bola k dispozícii na poskytovanie poradenstva/pomoci v prípadoch, keď o to grécke orgány požiadali.

PSGR nikdy nemala mandát ani právomoc na realizáciu reforiem nezávisle od vôle gréckych orgánov.

Odpoveď Komisie k nadpisu Neúplný subjekt pred odsekom V

PSGR bola pružným subjektom, keď vezmeme do úvahy jej schopnosť prispôsobiť sa rýchlo sa meniacemu prostrediu a overené spôsoby poskytovania technickej pomoci.

Komisia preto nesúhlasí s tým, aby bola PSGR označená ako „neúplný subjekt“.

V

Pokiaľ ide o stratégiu Komisie pri zriaďovaní PSGR, program makroekonomických úprav pre Grécko poskytoval celkové strategické smerovanie mandátu a činnosti PSGR, pričom štruktúra a riadenie jej činností boli navrhnuté s cieľom umožniť rýchlu reakciu na náročné a meniace sa okolnosti. Akákoľvek iná možnosť okrem zriadenia PSGR by predpokladala začatie zdĺhavého legislatívneho procesu s cieľom upraviť už existujúce predpisy o poskytovaní finančných prostriedkov, ktoré by sa mohli využiť na realizáciu reforiem.

Komisia zriadila PSGR s prvoradým cieľom podporiť grécke orgány prostredníctvom technickej pomoci pri realizácii kľúčových prvkov tohto programu vrátane zlepšenia čerpania štrukturálnych fondov EÚ. Zriadením PSGR sa výrazne zlepšila kvalita a rozšíril rozsah existujúcej pomoci dostupnej pre Grécko.

PSGR bola výslovne poverená poskytovaním pomoci gréckym orgánom pri realizácii podmienok programu makroekonomických úprav, ktoré boli dohodnuté s veriteľmi. (Pozri príslušné časti mandátu PSGR: 1. „v úzkej spolupráci s Gréckom a s využitím informácií od iných členských štátov vymedzenie a koordinovanie technickej pomoci, ktorú Grécko potrebuje, aby mohlo realizovať program úpravy EÚ/MMF“; 2. „pomoc príslušným gréckym orgánom pri podrobnom stanovení druhu technickej pomoci, ktorá sa má poskytnúť“).

Stanovenie plánovacieho cyklu v rámci PSGR bolo reakciou na tento všeobecný kontext a do rozhodovacieho procesu zahrnulo rôzne možnosti poskytovania technickej pomoci, čím sa zabezpečila potrebná pružnosť. Stanovenie priority opatrení záviselo od: 1. žiadosti gréckych orgánov a 2. podmienok programu ekonomických úprav, pričom boli potrebné úpravy vzhľadom na výsledky rokovaní.

Napriek politickej nestabilite v Grécku dokázala PSGR zachovať celkovú súdržnosť rámca technickej pomoci v spolupráci s vedúcimi predstaviteľmi jednotlivých oblastí pri spoločných postupoch technickej pomoci.

VI

Komisia vytvorila spoľahlivý rámec pre PSRG, v ktorom sa primerane zohľadňoval základný mandát a kontext technickej pomoci. Potvrdila sa jeho úspešnosť pri poskytovaní technickej pomoci. Pozri tiež odpovede Komisie k odsekom IV a V.

VII

Pri financovaní a rozpočtovaní činností PSGR sa v plnej miere rešpektoval právny rámec a platné pravidlá a postupy Komisie. Financovanie projektov technickej pomoci PSGR, ktoré boli odsúhlasené gréckymi orgánmi, pochádzalo z finančných prostriedkov centrálnej správy Komisie a bolo odsúhlasené následnými rozhodnutiami Komisie o financovaní. Financovanie činností technickej pomoci sa riadilo zvyčajnými normami na zabezpečenie transparentnosti a príslušné rozhodnutia Komisie boli zverejnené.

Rovnako aj postupy, ktoré PSGR dodržiavala pri udeľovaní dlhodobých zmlúv medzinárodným organizáciám alebo národným agentúram, boli v súlade s postupmi stanovenými v nariadení o rozpočtových pravidlách, v jeho pravidlách uplatňovania a rozhodovacom procese, a to vrátane analýzy požadovanej technickej úrovne odbornosti a úrovne špecializácie poskytovateľov služieb. Všetky vybraté vnútroštátne orgány a medzinárodné organizácie sa kontrolovali na úrovni Komisie (hodnotenie so 4 a 6 piliermi), pričom sa potvrdili uspokojivé skúsenosti s riadením zmlúv financovaných z rozpočtu EÚ.

Komisia súhlasí s tým, že je potrebné vymedziť výstupy a očakávané výsledky zmlúv. V nariadení o rozpočtových pravidlách a rámcových dohodách s organizáciami so 6 piliermi sa trvá na projektoch orientovaných na výsledky, ktoré vychádzajú z opisu logického rámca a pre ktoré má byť na začiatku procesu obstarávania určený najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou. Treba však poznamenať, že v prípade zapojených odborníkov, ako aj pri všetkých zákazkách, pri ktorých sa postupy týkajú poradenských funkcií, nie je možné očakávaný výsledok stanoviť vopred, pretože správa o postupoch sa vždy vypracúva až následne.

VIII

PSGR môže „systematicky monitorovať“ len technickú pomoc, ktorá sa realizuje v rámci jej priamej zodpovednosti ako verejného obstarávateľa. Komisia poznamenáva, že v rámci zdieľaného hospodárenia nesú zodpovednosť za návrh, monitorovanie a realizáciu jednotlivých projektov členské štáty. Vnútroštátny orgán členského štátu vymenuje orgány auditu, ktoré dohliadajú na efektívne fungovanie riadiaceho a monitorovacieho systému v príslušnej krajine. Komisia monitoruje dosahovanie dohodnutých míľnikov na základe správ členských štátov predkladaných za príslušné programy (od členských štátov sa ad hoc vyžadovali informácie o napredovaní pri realizácii jednotlivých priorít politiky). PSGR preto monitorovala realizáciu technickej pomoci v rámci svojej priamej zodpovednosti ako verejného obstarávateľa, za realizáciu reforiem však aj naďalej nesie zodpovednosť Grécko.

IX

Komisia uznáva, že vplyv technickej pomoci na celkové napredovanie reforiem bol zmiešaný. Je to však potrebné posudzovať v širšom politickom kontexte a pri zohľadnení rozdelenia právomocí medzi členské štáty a inštitúcie Európskej únie. Zodpovednosť za realizáciu (štrukturálnych) reforiem niesli a nesú grécke orgány, pričom PSGR bola k dispozícii na poskytovanie poradenstva/pomoci v prípadoch, keď o to grécke orgány požiadali.

Naše odporúčania

Pozri tiež nižšie uvedené odpovede Komisie k odporúčaniam č. 1 až 7.

Naše odporúčania a)

Komisia prijíma odporúčanie č. 1.

Naše odporúčania b)

Komisia prijíma odporúčanie č. 2.

Naše odporúčania c)

Komisia prijíma odporúčanie č. 3.

Naše odporúčania d)

Komisia prijíma odporúčanie č. 4.

Komisia musí poskytovať technickú pomoc v súlade s legislatívnym a regulačným rámcom.

Naše odporúčania e)

Komisia prijíma odporúčanie č. 5.

Postupy na výber poskytovateľov služieb sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a postupujú podľa nich všetky útvary Komisie, ktoré sú zapojené do poskytovania technickej pomoci gréckym orgánom.

Pozri tiež odpoveď Komisie k odseku VII.

Naše odporúčania f)

Komisia prijíma odporúčanie č. 6 a bude systematicky monitorovať technickú pomoc, ktorá sa poskytuje v rámci jej priamej zodpovednosti ako verejného obstarávateľa.

Naše odporúčania g)

Komisia prijíma odporúčanie č. 7.

Budúci postup služby na podporu štrukturálnych reforiem bude klásť dôraz na tento aspekt posilňovania kapacity.

Úvod

03

Informácie o „ucelenom programe technickej pomoci“ sa nachádzajú v odpovedi Komisie na odsek I.

Zámerom vytvorenia PSGR bolo stanoviť nový prístup s cieľom prekonať nedostatky existujúcich nástrojov, zlepšiť vplyv príspevku Komisie v súvislosti s krízou a pomôcť Grécku realizovať potrebné reformy.

07

Na zabezpečenie činnosti PSGR Komisia zostavila špecializovaný tím odborníkov združených z rôznych útvarov Komisie a členských štátov a dala ho k dispozícii gréckym orgánom. V závislosti od potrieb a okolností si PSGR volila najvhodnejší prístup a využívanie zdrojov, okrem iného vrátane zaradenia odborníkov z Komisie, medzinárodných organizácií, národných agentúr a vysokopostavených štátnych zamestnancov z iných členských štátov na grécke ministerstvá a úrady, organizovania seminárov a krátkodobého poskytovania odborníkov.

Časť I

Odpoveď Komisie k nadpisu Časť I – PSGR mala funkčnú operačnú štruktúru, ale chýbala jej stratégia a samostatný rozpočet pred odsekom 15

Komisia sa domnieva, že strategická orientácia PSGR vychádzala z memoranda o porozumení a gréckej žiadosti o technickú pomoc. Pozri odpoveď k odseku V a nasledujúce odseky spojené s týmto oddielom.

Odpoveď Komisie k nadpisu PSGR bola zriadená neskoro v porovnaní so začatím programu a bez zváženia alternatív pred odsekom 15

Komisia si zvolila vhodný rámec na poskytovanie technickej pomoci v súvislosti s krízou v Grécku.

PSGR bola zriadená hneď po tom, ako Grécko predložilo Komisii žiadosť o technickú pomoc a bolo prijaté politické rozhodnutie zo strany Komisie o poskytnutí takejto technickej pomoci Grécku.

S cieľom lepšie posúdiť vytvorenie rámca PSGR a dôvody jeho zriadenia je vhodné pripomenúť, že Komisia reagovala okamžite po tom, ako sa problémy stali evidentnými, a konala v naliehavej situácii, pričom zároveň riešila kapacitné obmedzenia.

17

Rušenie a opätovné vytváranie skupín ad hoc technickej pomoci, ako to bolo v prípade Grécka alebo Cypru, môže mať za následok významnú stratu odborných kapacít, praktických znalostí a efektívnosti. Vzhľadom na budúce výzvy v oblasti reforiem sa preto Komisia rozhodla vytvoriť službu na podporu štrukturálnych reforiem ako stálu, no pritom veľmi pružnú službu Komisie so širším mandátom, ktorý ponúka na mieru prispôsobené odborné znalosti a konkrétnu technickú podporu pri navrhovaní a realizácii administratívnych a štrukturálnych reforiem zameraných na podporu rastu v ktoromkoľvek členskom štáte, ktorý by o to požiadal.

18

Komisia si zvolila vhodný rámec na poskytovanie technickej pomoci v súvislosti s krízou v Grécku. Komisia uznala, že je jednoznačne potrebné rozšíriť súčasnú technickú podporu dostupnú pre Grécko tým, že sa gréckej vláde poskytne rozšírená technická pomoc s cieľom urýchliť realizáciu reforiem. PSGR sa opierala o široké poznatky a odborné znalosti v rámci Komisie.

Vzhľadom na obmedzené trvanie jej mandátu sa neposudzovali alternatívne možnosti jej operačných postupov. Najmenej raz ročne sa však uskutočnilo preskúmanie týkajúce sa administratívneho a personálneho usporiadania v rámci zostavenia návrhu rozpočtu a rozpočtového postupu, ako aj výkonu zúčtovania.

Odpoveď Komisie k nadpisu Bez príslušnej stratégie pred odsekom 19

Pri zriaďovaní PSGR Komisia považovala program makroekonomických úprav pre Grécko za celkovú strategickú orientáciu jej mandátu a práce. Štruktúra a riadenie činností PSGR boli navrhnuté s cieľom umožniť rýchlu reakciu v náročných a meniacich sa okolnostiach. Komisia zriadila PSGR s prvoradým cieľom podporiť grécke orgány prostredníctvom technickej pomoci pri realizácii kľúčových prvkov tohto programu vrátane zlepšenia čerpania štrukturálnych fondov EÚ. Zriadením PSGR sa výrazne zlepšila kvalita a rozšíril rozsah existujúcej pomoci dostupnej pre Grécko.

19

Okrem strategickej orientácie PSGR, ktorá bola založená na programe makroekonomických úprav, Komisia pripomína, že pracovná skupina predložila všeobecný prehľad plánovaných činností podľa tematických oblastí a pracovných postupov kolégiu komisárov už 11. októbra 2011, pričom sa jednoznačne vymedzila a vysvetlila organizácia, možnosti financovania a postupy poskytovania technickej pomoci. Doplnila to jasná prezentácia pre všetky zainteresované strany (členské štáty, medzinárodné organizácie a národné agentúry, pracovná skupina pre euro) o finančných postupoch, dostupnej sume (pri ústrednom a zdieľanom hospodárení) a možnosti „zrýchlenia“ podľa nariadenia EÚ o rozpočtových pravidlách pri realizácii činností technickej pomoci v budúcnosti. Tieto prístupy ovplyvňovali činnosť PSGR jednotne počas celého jej trvania.

20

Komisia sa domnieva, že PSGR splnila svoj mandát tým, že pomohla gréckym orgánom pri identifikovaní potrieb technickej pomoci.

S tým sa spája aj kľúčový aspekt základnej zásady „národného vlastníctva“ uskutočňovania reforiem.

21

Podrobná argumentácia sa nachádza v odpovedi Komisie k odseku V.

22

Pokiaľ ide o projekt v rámci zdieľaného hospodárenia, zodpovednosť za návrh, monitorovanie a realizáciu jednotlivých projektov nesú členské štáty. Komisia monitoruje dosahovanie dohodnutých míľnikov na základe správ členských štátov predkladaných za príslušné programy (od členských štátov sa ad hoc vyžadovali informácie o napredovaní pri realizácii jednotlivých priorít politiky).

V súvislosti s činnosťami financovanými z centrálne riadeného rozpočtu technickej pomoci sa vykonala kontrola oprávnenosti s manažérmi operačného programu administratívnej reformy (AROP) pred začatím rokovaní s dodávateľom, najmä s cieľom zabrániť prekrývaniu.

23

Komisia uznáva, že existencia vyhradených rozpočtových prostriedkov v rozpočte EÚ by zjednodušila plánovanie technickej pomoci. PSGR napriek tomu využila dostupné finančné prostriedky čo najlepšie.

Komisia sa domnieva, že grécke orgány napriek všetkej ponúkanej pomoci zo strany PSGR na podporu ich využívania plne nevyužili možnosti financovania, ktoré ponúkajú štrukturálne fondy na účely technickej pomoci. Treba však poznamenať, že rozpočet operačného programu administratívnej reformy sa znížil po dohode s útvarmi Komisie, až keď sa ukázalo, že tieto fondy (viazané na konkrétne roky) by inak pre Grécko boli stratené.

24

Existenciu viacerých rozpočtových položiek, ktoré sú pod úplnou kontrolou vedenia Komisie, nemožno považovať za nedostatok. Používanie viacerých rozpočtových položiek na financovanie horizontálnych opatrení je bežnou praxou na úrovni Komisie.

Navyše je potrebné zdôrazniť, že mandát PSGR neobsahuje systematický finančný prehľad tých činností technickej pomoci, ktoré sú financované gréckymi orgánmi prostredníctvom štrukturálnych fondov a spravované prostredníctvom operačného programu administratívnej reformy.

Za všeobecný prehľad operačného programu týkajúceho sa technickej pomoci zodpovedajú operačné útvary Komisie, zatiaľ čo podrobný zoznam jednotlivých projektov spravuje príslušný členský štát, ktorý by ich mal na požiadanie sprístupniť útvarom Komisie, ako sa to predpokladá v regulačnom rámci.

Odpoveď Komisie k nadpisu PSGR mala pružnú vnútornú organizáciu, ale personálne potreby neboli definované na základe náležitej analýzy pred odsekom 25

Komisia sa domnieva, že tento nadpis by bolo vhodnejšie zaradiť v tomto kontexte: Vzhľadom na politickú situáciu a potrebu pružnosti z dôvodu meniacich sa potrieb v situácii závažnej krízy a naliehavosti opatrení nebolo možné rozhodnúť ex ante o určitých parametroch, napríklad o presnom rozdelení zamestnancov.

26

Skutočnosť, že stav zamestnancov nie vždy zahŕňal všetkých možných zamestnancov predpokladaných v stropoch počtu zamestnancov, nemala vplyv na normálne fungovanie PSGR.

Časť II

28

Informácie o znení „ucelený program technickej pomoci“ sa nachádzajú v odpovedi Komisie k odsekom I a 3.

32 Prvý pododsek

V súlade s podmienkami stanovenými v programe makroekonomických úprav grécke orgány podpísali dve zmluvy o technickej pomoci s OECD. Komisia, konkrétne GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, monitoruje každodenné činnosti v rámci operačného programu, za vykonávanie a monitorovanie zmlúv s OECD však naďalej nesú zodpovednosť grécke orgány a OECD si ponecháva úplné vlastníctvo obsahu ich výstupov. Na žiadosť gréckych orgánov PSGR poskytovala pomoc gréckym orgánom a OECD pri skvalitňovaní výstupov na základe dohody, okrem iného prostredníctvom využívania externých zdrojov pri príprave právnych predpisov a poskytovania odborných vedomostí v oblasti DPH a firemného práva, ako to bolo v prípade projektu znižovania administratívneho zaťaženia, ktorý bol predmetom skúmania Dvora audítorov.

32 Druhý pododsek

V oblasti štrukturálnych fondov Komisia umožnila podporu pre Grécko zo strany Portugalska. Tieto dva členské štáty súhlasili s tým, že výmena skúseností bude užitočná. Neuskutočnenie možnej spolupráce neznamenalo žiadnu finančnú stratu pre žiadnu zo strán, ani pre Komisiu.

34

Informácie o úlohe PSGR v projekte administratívneho zaťaženia sa nachádzajú v odpovedi Komisie k odseku 32.

Odpoveď Komisie k nadpisu PSGR uplatnila mix spôsobov na poskytnutie technickej pomoci, ale niektoré z nich neboli vhodné na daný účel pred odsekom 35

Komisia sa domnieva, že spôsoby poskytovania technickej pomoci zo strany PSGR boli primerané a poslúžili účelu, na ktorý boli zvolené, v úplnom súlade s existujúcimi regulačnými a legislatívnymi rámcami.

35

Rozhodnutie zabezpečiť podporu od externých subjektov, ktoré by sa venovali niektorým aspektom práce, je odôvodnené z hľadiska prevádzkových potrieb a súvisí s načasovaním a veľmi špecifickým charakterom úloh a technických zručností, ktoré vyžadujú.

36

Agentúra pôsobiaca v oblasti daní, na ktorú sa Dvor audítorov odvoláva, sa ujala série úloh, v ktorých preukázala svoju pridanú hodnotu:

–predbežný výber vhodných odborníkov v rámci štátnej správy členských štátov aj mimo nej, a to v spolupráci s PSGR,

–v prípade zmluvy o službách vypracovanie súťažných podkladov, zverejnenie výzvy vhodným kandidátom, analýza prijatých ponúk, zadanie zákazky,

–v prípade vyslania z vnútroštátnej správy vypracovanie vzoru dohody o vyslaní a rokovania s vládou členských štátov,

–vo všetkých prípadoch finančné riadenie a sledovanie plnenia zákazky (faktúry od vlády členských štátov alebo dodávateľa, časové výkazy, správy) a v prípade potreby zmeny dohody.

39

Pri financovaní a rozpočtovaní činností PSGR sa v plnej miere rešpektoval právny rámec a platné pravidlá a postupy Komisie.

Argumenty sa nachádzajú v odpovedi Komisie k odseku VII.

40

Úloha vedúceho oblasti ďaleko presahuje samotnú spoluprácu: predpokladá trvalý dialóg a podporu v príslušnej oblasti prostredníctvom odborných znalostí, štúdií, referenčného porovnávania atď. V dôsledku toho je účasť národných agentúr pri realizácii projektov prirodzenou voľbou, ktorá je podložená jedinečnými odbornými znalosťami a kompetenciami a vysokým stupňom špecializácie takýchto agentúr [článok 190 ods. 1 písm. f) pravidiel uplatňovania nariadenia o rozpočtových pravidlách].

41

Všetci odborníci EÚ poskytnutí gréckym orgánom prostredníctvom tejto agentúry mali značné skúsenosti s administratívnymi reformami vo svojich vlastných krajinách (Francúzsko, Anglicko, Nemecko, Španielsko atď.).

Skúsenosti národnej rozvojovej agentúry na Balkáne boli relevantné pre reformu verejnej správy v Grécku. Agentúra pracovala aj s krajinami v predvstupovej fáze. Systémom tohto členského štátu sa do veľkej miery historicky inšpirovala administratívna organizácia a grécke inštitúcie, čo tiež podporilo grécke orgány v tom, aby sa spoločne uchádzali o podporu zo strany tejto národnej rozvojovej agentúry na operačnej úrovni v spolupráci s PSGR a partnerom reforiem.

Odpoveď Komisie k nadpisu Podpora bola dostatočne prispôsobená potrebám kľúčových reforiem, ale nie vždy založená na ucelenej analýze potrieb pred odsekom 46

Komisia sa domnieva, že nadpis Podpora bola dostatočne prispôsobená potrebám kľúčových reforiem, ale nie vždy založená na ucelenej analýze potrieb, použitý Dvorom audítorov je potrebné uviesť v príslušnom kontexte. Argumentácia sa nachádza v komentároch k oddielu odpovede Komisie k odsekom V a 19 v úvode a k odsekom za týmto nadpisom.

47 a)

V januári 2012 bol vypracovaný plán administratívnej reformy vymedzený gréckymi orgánmi na základe zistení a odporúčaní z preskúmania verejnej správy OECD Grécko: Preskúmanie ústrednej štátnej správy. Technická pomoc poskytnutá zo strany PSGR v rokoch 2012 – 2013 vychádzala z tohto plánu, ako aj z priorít stanovených v programe makroekonomických úprav.

Vďaka tomu, že PSGR pomáhala gréckej vláde pri príprave príslušných dokumentov, bola od roku 2014 technická pomoc založená na reformnej stratégii a dvojročnom akčnom pláne administratívnej reformy.

47 b)

Všetky odporúčania OECD boli zapracované do rôznych plánov a do tabuľky zo siedmimi piliermi, ktorá bola predložená Dvoru audítorov. Spolu s memorandom o porozumení sa týmto spôsobom systematicky vytváral základ pre žiadosť o technickú pomoc. Je to zrejmé z návrhu reformnej stratégie a dvojročného akčného plánu, ktorý bol vypracovaný v spolupráci s gréckou vládou a ktorý využíva odporúčania OECD ako východiskový bod pri identifikácii projektov na odstránenie nedostatkov.

47 c)

Z hľadiska ústrednej správy bola medzirezortná koordinácia dôležitým prvkom pri vytváraní generálneho sekretariátu a Rady pre reformu, čo bolo ústredným odporúčaním OECD.

49

Dohoda bola vypracovaná so zohľadnením počiatočných pochybností o rozsahu prác, ktoré sa mali vykonať zo strany MMF, zo strany Komisie a vo veľmi skorom štádiu v rámci snáh Komisie v oblasti technickej pomoci, ako aj pochybností o schopnosti Komisie zabezpečiť prítomnosť lokálneho poradcu v oblasti daňovej správy s cieľom účinne podporovať prácu na „základných funkciách“ (vymáhanie pohľadávok, daňová kontrola, audit HWI, riešenie sporov…). Zriadením generálneho sekretariátu pre verejné príjmy koncom roka 2012 sa zvýšila aktivita v oblasti technickej pomoci, ktorú prevzal MMF (inštitucionálna reforma a organizácia), zatiaľ čo Komisia (s príchodom druhého lokálneho poradcu pre oblasť vymáhania pohľadávok na začiatku roka 2013) dokázala prevziať väčšinu práce v tejto oblasti.

Toto nové rozdelenie právomocí bolo objasnené už vo výročnej správe z februára 2013, ktorú predložilo oddelenie fiškálnych záležitostí MMF a ktorá zahŕňala obdobie do decembra 2012 (pozri najmä odsek 16).

50

PSGR vynaložila značné úsilie na stanovenie jasných termínov dosiahnuteľných prostredníctvom dvojročného akčného plánu, čo viedlo k podrobnejšiemu plánovaniu. Tieto dokumenty boli predložené Dvoru audítorov.

Žiadosti o technickú pomoc sa počas počiatočného obdobia prispôsobovali s cieľom pomôcť Grécku prioritne reagovať a zamerať sa na požiadavky uvedené v memorande o porozumení. V tejto oblasti bolo prispôsobovanie potrieb technickej pomoci nevyhnutnou politickou realitou.

Rámček 2

Komisia by chcela poukázať na to, že hoci v mnohých prípadoch PSGR vyjadrila vnútorné pochybnosti o schopnosti gréckych orgánov splniť tieto termíny, PSGR nemala právomoc na ich úpravu.

V súlade s termínmi stanovenými v gréckych právnych predpisov a memorande o porozumení sa podľa plánu mala reforma pracovného zaradenia všetkých zamestnancov ústrednej štátnej správy ukončiť do šiestich mesiacov (t. j. do júla 2012). Tento termín bol stanovený napriek právnej a organizačnej zložitosti tejto úlohy, na čo už predtým poukázala aj OECD vo svojom mapovaní ústrednej štátnej správy Grécka. Napriek pôvodne dohodnutému plánovaniu s PSGR/vedúcim oblasti grécke orgány ešte stále nezačali reformu systému klados.

Plány boli plne v súlade s požiadavkami memoranda o porozumení.

PSGR nezodpovedala za monitorovanie napredovania reforiem v tejto oblasti.

54 a)

Najmä pokiaľ ide o technickú pomoc zo strany MMF, bola následná kontrola vykonaná prostredníctvom spoločných inventarizačných správ Komisie a MMF, ktoré sa uskutočňovali štvrťročne v rokoch 2012 až 2014 a ktoré do veľkej miery slúžili na analyzovanie výstupov technickej pomoci a určovanie budúcich potrieb a plánov v oblasti technickej pomoci.

Vzhľadom na rozsah zmien gréckej situácie a na interakciu s rozvíjajúcimi sa požiadavkami memoranda o porozumení predstavovali tieto správy užitočnejší a operatívnejší nástroj než systematické aktualizácie veľmi všeobecných akčných plánov uvedených v pôvodnej dohode.

54 b)

Pozri odpoveď Komisie k odseku 32. Za vykonávanie a monitorovanie zmluvy v súvislosti s projektom administratívneho zaťaženia v spolupráci s OECD naďalej zodpovedali grécke orgány.

Časť III

Odpoveď Komisie k nadpisu Časť III – Technická pomoc dosiahla zmiešané výsledky pred odsekom 55

Komisia sa domnieva, že nadpis Časť III – Technická pomoc dosiahla zmiešané výsledky by sa mal zaradiť do príslušného kontextu vzhľadom na osobitnú úlohu gréckych orgánov a Komisie v súvislosti s vplyvom technickej pomoci na celkové napredovanie reforiem. Rozdelenie právomocí medzi členské štáty a Európsku úniu znamenalo, že zodpovednosť za realizáciu štrukturálnych reforiem nesie členský štát. Preto zodpovednosť za vlastnú realizáciu štrukturálnych reforiem niesli a nesú grécke orgány, pričom PSGR bola k dispozícii na poskytovanie poradenstva/pomoci v prípadoch, keď o to grécke orgány požiadali.

Spoločná odpoveď k odsekom 55 a 56

Pri monitorovaní a realizácii činností technickej pomoci a odporúčaní by sa mala zohľadňovať monitorovacia úloha inštitúcií v kontexte programu, nielen úloha PSGR.

56

Podľa názoru Komisie PSGR monitorovala realizáciu činností technickej pomoci, za ktoré niesla priamu zodpovednosť.

59

V súvislosti s oneskorením pri realizácii projektov technickej pomoci v rámci zdieľaného hospodárenia by Komisia chcela zdôrazniť, že v súlade s podmienkami stanovenými v programe makroekonomických úprav podpísali zmluvu s OECD grécke orgány, pretože za vykonávanie a monitorovanie zmlúv aj naďalej nesú plnú zodpovednosť grécke orgány.

Pozri tiež odpovede Komisie k odsekom 32 a 47.

60

Rozdelenie právomocí medzi členské štáty a Európsku úniu znamenalo, že zodpovednosť za realizáciu štrukturálnych reforiem nesie členský štát. Preto zodpovednosť za vlastnú realizáciu štrukturálnych reforiem niesli a nesú grécke orgány, pričom PSGR bola k dispozícii na poskytovanie poradenstva/pomoci v prípadoch, keď o to grécke orgány požiadali.

Spoločná odpoveď k odsekom 61 až 65

Pozri odpoveď Komisie k odseku 60.

66

Grécko dosiahlo vysokú mieru čerpania v programovom období 2007 – 2013 a na úrovni EÚ dosiahlo dobrú pozíciu. Bolo to výsledkom úzkej spolupráce medzi predstaviteľmi Komisie a gréckymi ministerstvami a riadiacimi orgánmi s cieľom podporovať ich z administratívneho hľadiska, pri stanovení lehôt a poskytovaním technickej podpory v prípade potreby.

Spoločná odpoveď k odsekom 67 až 70

Pozri odpoveď Komisie k odseku 60.

71

Komisia súhlasí s analýzou Dvora audítorov, pokiaľ ide o dôvody pre pomalé napredovanie a ťažkosti pri poskytovaní technickej pomoci prostredníctvom projektov zdaňovania. Pozri tiež odpoveď Komisie k odseku 60.

72

Pozri odpoveď Komisie k odseku 60.

Závery a odporúčania

74

Výklad pojmu „široký program technickej pomoci“ sa nachádza v odpovedi Komisie k odseku I.

Odporúčanie č. 1

Komisia prijíma odporúčanie č. 1.

Nová služba na podporu štrukturálnych reforiem zohľadní toto odporúčanie pri nových úlohách technickej pomoci.

Komisia má v úmysle začleniť toto odporúčanie Dvora audítorov do vymedzenia rámca činností služby na podporu štrukturálnych reforiem.

76

Komisia sa domnieva, že PSGR splnila svoj mandát. Pozri odpoveď Komisie k časti II tejto správy.

76 Prvý pododsek

Komisia sa domnieva, že technická pomoc sa ukázala ako optimálna vďaka kombinácii zapojených odborníkov a krátkodobých miestnych a medzinárodných odborníkov, cieľom ktorých bolo plne obsiahnuť zložité oblasti reformy, pričom sa vždy zohľadňoval vysokošpecifický charakter úloh a technických zručností, ktoré sa pri nich vyžadujú.

Spomedzi rôznych mechanizmov na poskytovanie technickej pomoci bolo mimoriadne dôležité využívanie externých dodávateľov v prípadoch, keď príslušné odborné kapacity neboli k dispozícii v rámci Komisie.

Komisia preto využila existujúce nástroje na zmluvné zabezpečenie odborníkov, ktorí spĺňali potrebné požiadavky.

Na základe ustanovení služobného poriadku Komisia priamo zamestnala odborníkov aj na určitý čas, pričom využívanie externých odborných kapacít vychádzalo z posúdenia potrieb.

Komisia preto využila len zdroje potrebné v rámci naliehavých riešení, ktoré bolo potrebné poskytnúť v kontexte Grécka, a to vrátane viacerých poskytovateľov služieb a externých odborných kapacít.

76 Druhý pododsek

Pri výbere poskytovateľov služieb Komisia postupovala v úplnom súlade s právnym rámcom a platnými pravidlami Komisie.

76 Štvrtý pododsek

Komisia považuje návrh mandátu za primeraný. Komisia prijala rôzne a osobitné prístupy pri navrhovaní mandátu a akčných plánov v závislosti od typu projektu, podmienenosti programu makroekonomických úprav, typu intervencie, ktorá sa mala vykonať, okolností, za ktorých mal dodávateľ prispievať k činnosti, a stavu pokroku projektu.

Pozri tiež odpovede Komisie k odsekom 49 a 50.

Odporúčanie č. 2

Komisia prijíma odporúčanie č. 2.

Odporúčanie č. 3

Komisia prijíma odporúčanie č. 3.

Komisia sa domnieva, že počet zainteresovaných strán bol primeraný vzhľadom na významné úsilie, ktoré vynaložili členské štáty (v rámci eurozóny alebo mimo nej), Komisia, medzinárodné a vnútroštátne organizácie na podporu Grécka pri riešení krízy, ako aj plánovaní a realizovaní potrebných reforiem.

Počet partnerov preto zohľadňoval opatrenia, ktoré boli potrebné na úplné dosiahnutie účelu pomoci.

Odporúčanie č. 4

Komisia prijíma odporúčanie č. 4.

Stratégia PSGR sa vyznačovala vysokým stupňom pružnosti, vďaka čomu mohla rýchlo a účinne reagovať na meniace sa potreby v situácii závažnej krízy a naliehavej potreby konať a osvedčila sa ako dobre prispôsobená okolnostiam. Komisia by chcela poukázať na skutočnosť, že v závislosti od potrieb a okolností si PSGR volila najvhodnejší prístup a využívanie zdrojov, okrem iného vrátane zaradenia odborníkov z Komisie, medzinárodných organizácií, národných agentúr a/alebo vysokopostavených štátnych zamestnancov z iných členských štátov na grécke ministerstvá a úrady, organizovania seminárov a krátkodobého poskytovania odborníkov.

Stanovenie plánovacieho cyklu v rámci PSGR bolo reakciou na tento všeobecný kontext s cieľom zabezpečiť potrebnú pružnosť pri rozhodovacom procese o rôznych možnostiach poskytovania technickej pomoci. Stanovanie priority postupov záviselo od žiadostí gréckych orgánov a podmienok programu ekonomických úprav, pričom boli potrebné úpravy vzhľadom na výsledky rokovaní.

Odporúčanie č. 5

Komisia prijíma odporúčanie č. 5.

Postupy, ktoré PSGR dodržiavala pri udeľovaní dlhodobých zmlúv medzinárodným organizáciám alebo národným agentúram, boli v súlade s postupmi stanovenými v nariadení o rozpočtových pravidlách, v jeho pravidlách uplatňovania a rozhodovacom procese.

Všetky vybraté národné agentúry a medzinárodné organizácie sa kontrolovali na úrovni Komisie (hodnotenia so 4 a 6 piliermi), pričom sa potvrdili uspokojivé skúsenosti s riadením zmlúv financovaných z rozpočtu EÚ.

Komisia by chcela zdôrazniť, že po nadobudnutí účinnosti nového nariadenia o rozpočtových pravidlách v roku 2013 sa vyvinulo dodatočné úsilie v súvislosti s prístupom na základe výsledkov: boli podpísané nové rámcové dohody s organizáciami so 6 piliermi, ktoré trvajú na projektoch orientovaných na výsledky vychádzajúcich z opisu logického rámca, pre ktoré má byť na začiatku procesu obstarávania určený najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou.

77

Komisia monitorovala celkovú realizáciu technickej pomoci. Za osobitné projekty na realizáciu reforiem zodpovedali grécke orgány, a preto neboli predmetom monitorovania zo strany Komisie.

79

Pozri odpoveď Komisie k časti III tejto správy a odseku 55.

Odporúčanie č. 6

Komisia prijíma odporúčanie č. 6 a bude systematicky monitorovať technickú pomoc, ktorá sa poskytuje v rámci jej priamej zodpovednosti ako verejného obstarávateľa.

Pri vytváraní nového rámca, ktorý bude základom opatrení služby na podporu štrukturálnych reforiem, Komisia zváži vo svojej predbežnej analýze ponaučenia a skúsenosti získané počas realizácie postupov technickej pomoci zo strany PSGR. Komisia navyše zváži zverejnenie výzvy na predkladanie ponúk na následné hodnotenie činností realizovaných v Grécku po ukončení všetkých činností technickej pomoci.

Odporúčanie č. 7

Komisia prijíma odporúčanie č. 7.

V budúcom postupe služby na podporu štrukturálnych reforiem sa bude klásť dôraz na tento aspekt posilňovania kapacity.

QJ-AB-15-020-SK-E    ISSN 1977-5776

Európska komisia zriadila pracovnú skupinu pre Grécko v roku 2011 na podporu realizácie programu makroekonomických úprav so širokou škálou technickej pomoci. V tejto správe sa skúma, či pracovná skupina splnila svoj mandát a či pomoc poskytnutá Grécku účinne prispela k reformnému procesu. Zistili sme, že pracovná skupina sa celkovo ukázala byť funkčným mechanizmom na poskytovanie a koordinovanie zložitých činností technickej pomoci. Vyskytli sa však nedostatky v návrhu niektorých projektov a dosiahli sa len zmiešané výsledky z hľadiska vplyvu na napredovanie reformy.