EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis +352 4398-1

E-pasts: eca-info@eca.europa.eu

Internets: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads

Print | ISBN 978-92-872-3239-7 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/92270 | QJ-AB-15-017-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-3297-7 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/87915 | QJ-AB-15-017-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3280-9 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/971421 | QJ-AB-15-017-LV-E

© Eiropas Savienība, 2015. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

LV
2015

Nr. 20

Īpašais ziņojums

Neienesīgiem
ieguldījumiem
lauksaimniecībā sniegtā
ES lauku attīstības atbalsta
izmaksu lietderība

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revidentu grupa

ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Augustyn Kubik vadītā I apakšpalāta, kura revidē dabas resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas izdevumu jomas. Revīziju vadīja ERP loceklis Jan Kinšt, un tajā piedalījās locekļa biroja vadītājs Alejandro Ballester Gallardo, biroja atašejs Bernard Moya, nodaļas vadītājs Davide Lingua un revidentu grupas vadītājs Paulo Oliveira. Revidentu grupā strādāja Franco Radicati, Anne Poulsen, Paul Toulet-Morlane un Zoltan Papp. Sekretariāta pakalpojumus sniedza Murielle Siffert.

Saturs

Glosārijs

Kopsavilkums

Ievads

ES atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā

Revīzijas tvērums un pieeja

Apsvērumi

Lai gan atlases procedūras un uzraudzības instrumenti bija nepilnīgi, Palāta konstatēja pazīmes, kas norādīja uz efektīvu atbalstu NI

Kaut arī vajadzības agrovides politikas jomā bija plaši definētas, dalībvalstis atbalstu novirzīja, ierobežojot to NI veidus, kas var pretendēt uz finansējumu

Visas četras revīzijai izraudzītās dalībvalstis atsaucās uz NI atbalsta papildināmību, bet tikai divas to piemēroja darbības līmenī, lai veicinātu sinerģiju ar citām atbalsta shēmām

Revidēto dalībvalstu atlases procedūru nepilnību dēļ tika atbalstīti neattiecināmi NI vai tādi NI, kuru izraudzīšanās nebija pietiekami pamatota

Trūka būtiskas informācijas, lai parādītu, kas tika sasniegts ar ES atbalstu neienesīgiem ieguldījumiem ES un dalībvalstu līmenī…

…tomēr Palāta konstatēja, ka 71 % no revīzijā pārbaudītajiem NI palīdzēja sasniegt ar lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu saistītus mērķus

Atbalstīto NI izmaksas revidētajās dalībvalstīs bieži vien bija nesamērīgi augstas vai nepietiekami pamatotas

NI piemēro augstas publiskā finansējuma likmes, lai gan dažreiz tie ietver izdevīguma elementus

Revidētās dalībvalstis finansēja ieguldījumus ar pārmērīgi augstām vai nepietiekami pamatotām izmaksām

Problēmas ar izmaksu samērīgumu bija lielākajā daļā Palātas revidēto NI

Nepilnības, kas 2007.–2013. gada periodā ietekmēja NI atbalsta izmaksu lietderību, līdz 2014.–2020. gada perioda sākumam vēl nebija novērstas

Papildināmība sinerģijas veicināšanai darbības līmenī ne vienmēr ir sasniegta

Trūkst piemērotu rādītāju un izpildes datu, kas papildinātu resursu un tiešo rezultātu datus

Nepilnības atlases procedūrās

Atbalsta likmes nav koriģētas, pamatojoties uz ieguldījumu izdevīguma pazīmēm

Nesamērīgas vai nepietiekami pamatotas izmaksas

Cita attiecināmības problēma

Secinājumi un ieteikumi

I pielikums. | ELFLA pasākuma “Atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā” galvenās iezīmes
II pielikums. | Uz vietas apmeklēto NI kopsavilkums
III pielikums. | NI vajadzību, mērķu un veidu kopsavilkums pa dalībvalstīm

Komisijas atbilde

Glosārijs

Dalīta pārvaldība: ES budžeta izpildes metode, saskaņā ar kuru Komisija deleģē izpildes uzdevumus dalībvalstīm, vienlaikus saglabājot galīgo atbildību.

Efektivitāte: izvirzīto mērķu sasniegšana. Šajā revīzijā attiecināmus neienesīgos ieguldījumus, kas apmierina agrovides vajadzības un/vai palīdz sasniegt agrovides mērķus, ko savās LAP ir noteikušas dalībvalstis, uzskata par efektīviem.

ELFLA regula: Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).

ELFLA: Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai.

Ex ante novērtēšana: ikvienas lauku attīstības programmas sagatavošanas daļa, kuras mērķis ir optimizēt budžeta līdzekļu piešķiršanu un uzlabot programmu izstrādes kvalitāti.

Izmaksu lietderības analīze: intervences izmaksu un seku salīdzinājums, lai novērtētu, cik lielā mērā to var uzskatīt par lietderīgu. Šajā revīzijā neienesīgus ieguldījumus uzskata par izmaksu ziņā lietderīgiem, ja: i) tie ir efektīvi (efektivitātes definīciju skatīt turpmāk) un ii) nav pierādījumu, ka tos pašus ieguldījumus varētu veikt ar mazākām izmaksām. Ja tos pašus ieguldījumus varētu veikt ar mazākām izmaksām, šādu ieguldījumu lietderība samazinātos, jo tos pašus mērķus un/vai rezultātus varētu sasniegt ar mazākām izmaksām.

KUNS: kopīgā uzraudzības un novērtēšanas sistēma. Vienota sistēma 2007.–2013. gada plānošanas perioda lauku attīstības intervences pasākumu uzraudzībai un novērtēšanai, lai uzlabotu programmu izpildi, nodrošinātu pārskatatbildību un ļautu novērtēt, cik lielā mērā ir sasniegti mērķi.

Lauku attīstības programma (LAP): dokuments, ko sagatavojusi dalībvalsts vai reģions un apstiprinājusi Komisija, lai plānotu un uzraudzītu lauku attīstības politikas īstenošanu.

Lietderība: labākās attiecības panākšana starp efektivitāti un izmaksām.

NI: neienesīgie ieguldījumi, kurus atbalsta saskaņā ar ELFLA 216. pasākumu.

Novērtēšana: periodiska pierādījumu vākšana un analīze, lai izdarītu secinājumus par intervences pasākumu efektivitāti un lietderību.

Pasākums: politikas īstenošanas atbalsta shēma. Katrs pasākums paredz īpašus noteikumus, kas jāievēro, īstenojot projektus vai darbības, kuras var tikt finansētas. Divi galvenie pasākumu veidi ir ieguldījumu pasākumi un platībatkarīgais atbalsts.

Plānošanas periods: daudzgadu sistēma ES politikas, piemēram, lauku attīstības politikas, plānošanai un īstenošanai.

Rezultāts: intervences radītās tiešās sekas vai pārmaiņas.

Starpposma novērtējums (SN): noteikta veida ziņojums par notiekošu novērtējumu. Starpposma novērtējuma ziņojumos tiek ierosināti pasākumi lauku attīstības programmu un to īstenošanas kvalitātes uzlabošanai.

Uzraudzība: intervences pasākumu resursu, tiešo rezultātu un koprezultāta regulāra pārbaude.

Vadošā iestāde: valsts vai reģionālā iestāde, ko lauku attīstības programmas pārvaldībai ir izraudzījusies dalībvalsts.

Kopsavilkums

I

Saskaņā ar ES lauku attīstības politiku dalībvalstis var izmantot ES budžetu, lai piešķirtu dotācijas neienesīgo ieguldījumu (NI) izmaksu segšanai. NI ir ieguldījumi, kas nerada nozīmīgu ienesīgumu, ienākumus vai ieņēmumus vai nozīmīgi nepalielina saņēmējas saimniecības vērtību, bet tiem ir pozitīva ietekme uz vidi. Jo īpaši NI būtu jāuzņemas papildinoša loma, lai palīdzētu sasniegt agrovides mērķus vai izpildīt saistības, kas var būt noteiktas citās vides shēmās, vai arī, lai palielinātu aizsargājamo teritoriju ekoloģisko vērtību.

II

Publisko atbalstu NI veido Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un valstu līdzfinansējums. Neienesīgiem ieguldījumiem piemērotās publiskā atbalsta likmes ir daudz augstākas par tām, kas tiek piešķirtas ienesīgiem ieguldījumiem, un bieži vien sasniedz 100 % no ieguldījumu kopējām izmaksām. 2007.–2013. gada plānošanas periodā neienesīgiem ieguldījumiem no publiskajiem līdzekļiem tika iztērēti aptuveni 860 miljoni EUR. Šajā revīzijā tika pārbaudīta NI izmaksu lietderība, lai izvērtētu to devumu 2007.–2013. gada plānošanas periodā noteikto vides mērķu sasniegšanā.

III

Revīzijas secinājumu pamatā ir to četru dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu pārbaude, kas izmantojušas 80 % no kopējiem ELFLA līdzekļiem neienesīgiem ieguldījumiem, un 28 visbiežāk finansēto NI projektu apmeklējumi. Palāta kopumā secina, ka atbalsts NI ir veicinājis ar lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu saistīto vides mērķu sasniegšanu, taču tas noticis izmaksu ziņā nelietderīgā veidā.

IV

Lai gan dalībvalstis ne vienmēr nodrošināja NI papildinošo lomu, nodrošinot sinerģiju ar citām atbalsta shēmām, tās novirzīja NI paredzētos līdzekļus tādiem ieguldījumiem, kas varētu efektīvi apmierināt to vajadzības agrovides politikas jomā. Tomēr revīzijā atklājās, ka dalībvalstis atlīdzināja ieguldījumu izmaksas, kas bija nesamērīgi augstas vai nepietiekami pamatotas, tāpēc atbalsts NI nebija izmaksu ziņā lietderīgs. Turklāt atlases procedūru nepilnību dēļ dalībvalstis finansēja NI projektus, kuri nevarēja pretendēt uz ES finansējumu, vai izraudzījās projektu pieteikumus, pienācīgi nepārbaudot to atbilstību būtiski svarīgiem atlases kritērijiem.

V

Revīzijā tika konstatēts, ka 71 % no apmeklētajiem projektiem palīdzēja sasniegt tādus agrovides mērķus kā ainavas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība. Lai šis ieguldījums būtu izmaksu ziņā lietderīgs, ir svarīgi, lai atbalstīto NI izmaksas būtu samērīgas un pamatotas. Attiecībā uz 75 % šo projektu Palāta konstatēja skaidras norādes par nesamērīgām izmaksām. Tādējādi tikai 5 no 28 pārbaudītajiem projektiem (18 %) izrādījās izmaksu ziņā lietderīgi.

VI

Problēmas ar NI izmaksu samērīgumu var būt raksturīgas ne tikai revīzijai izraudzītajiem projektiem, jo konkrētie gadījumi ir tieši saistīti ar nepilnībām dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmās. Proti, dalībvalstis atlīdzināja ieguldījumu izmaksas, pamatojoties uz vienības izmaksām, kas bija daudz augstākas par faktiskajām tirgus izmaksām, vai pienācīgi nepārbaudīja deklarēto izmaksu patiesumu, vai arī pieņēma visdārgāko piedāvājumu ieguldījumu veikšanai, nepieprasot pamatojumu no atbalsta saņēmējiem vai nesalīdzinot piedāvātās izmaksas ar noteiktiem kritērijiem. Turklāt visās revīzijai izraudzītajās dalībvalstīs Palāta konstatēja vairākus gadījumus, kad neienesīgiem ieguldījumiem ar acīmredzamām izdevīguma pazīmēm tika piemērotas šāda veida ieguldījumiem noteiktās maksimālās atbalsta likmes, kas nozīmēja to, ka vairākumā gadījumu tie tika pilnībā finansēti no publiskajiem līdzekļiem.

VII

Trūka informācijas par izpildi, lai parādītu, kas tika sasniegts, ES un dalībvalstu līmenī atbalstot NI. Ar pieejamajiem uzraudzības rādītājiem tika mērīti tikai resursu un tiešo rezultātu dati, tādi kā publisko izdevumu apjoms, atbalstīto saimniecību skaits un kopējais ieguldījumu apjoms. Konkrētu rezultātu rādītāju trūkuma dēļ dažas dalībvalstis NI darbības novērtējumu sasaistīja ar citām vides shēmām, cerot, ka tās visas darbojas vienādi.

VIII

ELFLA atbalsts NI turpinās arī 2014.–2020. gada plānošanas periodā, bet Komisija un dalībvalstis vēl nav novērsušas lielāko daļu Palātas konstatēto nepilnību. Galvenais iemesls ir tas, ka tās nedarīja visu iespējamo, lai savlaicīgi atklātu nepilnības un līdz ar to vajadzīgos novēršanas pasākumus varētu veikt pirms jaunā perioda sākuma. No vienas puses, dalībvalstis neanalizēja savās pārbaudēs atklāto pārkāpumu cēloņus, lai uzlabotu shēmas pārvaldību. No otras puses, Komisija savas revīzijas veica pārāk vēlu, lai palīdzētu dalībvalstīm apzināt un novērst 2007.–2013. gada īstenošanas periodā atklātos trūkumus pārvaldībā.

IX

Pamatojoties uz šiem konstatējumiem, Palāta sniedz šādus ieteikumus, lai uzlabotu to NI izmaksu lietderību, kas tiks finansēti 2014. –2020. gada lauku attīstības programmu periodā:

—Komisijai jāuzrauga, kā attiecīgās dalībvalstis īsteno NI, un šajā nolūkā jāizmanto savi gada īstenošanas ziņojumi, sākot ar 2017. gadu, tajos norādot arī to NI projektu skaitu un īpatsvaru, kas īstenoti kopā ar citiem lauku attīstības pasākumiem vai vides shēmām, ieskaitot integrētos projektus;

—dalībvalstīm savos novērtējuma plānos jāsniedz vērtējums par to, cik lielā mērā NI tiek īstenoti sinerģijā ar citiem lauku attīstības pasākumiem vai vides shēmām;

—dalībvalstīm jāpublisko visi NI atlasē un prioritāšu noteikšanā izmantotie kritēriji un sistemātiski jāpārbauda apliecinošie dokumenti, kas pierāda atbilstību šiem kritērijiem; dalībvalstīm arī jānodrošina atbilstīga pienākumu sadale starp organizācijām un personām, kas iesaistītas pieteikumu nosūtīšanā un atlasē;

—jaunajā plānošanas periodā Komisijai jāsniedz norādījumi dalībvalstīm par atlases kritērijiem, pienācīgi ņemot vērā to pārredzamību, un jāpārbauda, vai dalībvalstis piemēro atbilstošas procedūras projektu atlasē;

—Komisijai jānodrošina, ka NI devums ES agrovides mērķu sasniegšanā tiek uzraudzīts vai vismaz īpaši novērtēts 2014.–2020. gada plānošanas perioda novērtējumu laikā;

—dalībvalstīm, kurās atbalsts NI ir ievērojams, jānosaka konkrēti rezultātu rādītāji un savos gada īstenošanas ziņojumos un novērtējumos par tiem jāziņo;

—dalībvalstīm pēc iespējas ātrāk jāizstrādā atbilstīgi kritēriji to NI izdevīguma pazīmju noteikšanai, kuriem tiek piemērotas augstākās atbalsta likmes; pamatojoties uz šo novērtējumu, dalībvalstīm jāmodulē atbalsta intensitāte;

—Komisijai arī jāsniedz turpmāki norādījumi attiecībā uz šādu kritēriju noteikšanu;

—dalībvalstīm bez kavēšanās jāievieš procedūras, lai nodrošinātu, ka atbalstīto NI izmaksas nepārsniedz tirgū piedāvāto līdzīga veida preču, pakalpojumu vai būvdarbu izmaksas;

—Komisijai saskaņā ar daudzgadu revīzijas plānu jāpārbauda, vai dalībvalstis efektīvi veic pārbaudes, kas paredzētas izmaksu samērīguma nodrošināšanai;

—pirms tiek veiktas pirmās 2014.–2020. gada perioda pārbaudes uz vietas, dalībvalstīm jānosaka metode šo pārbaužu laikā atklāto kļūdu cēloņu savlaicīgai konsolidācijai un analīzei;

—plānojot turpmākas revīzijas, Komisijai pienācīgi jāņem vērā Palātas konstatēto nepilnību apmērs izdevumu jomā neatkarīgi no tā ierobežotā finansiālā nozīmīguma.

Ievads

ES atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā

01

Neienesīgi ieguldījumi (NI) ir ieguldījumi, kas nerada nozīmīgu ienesīgumu, ienākumus vai ieņēmumus vai nozīmīgi nepalielina saņēmējas saimniecības vērtību, bet tiem ir pozitīva ietekme uz vidi. Publiskais atbalsts NI finansiāli stimulē lauku saimniecību īpašniekus veikt šādus videi labvēlīgus ieguldījumus. NI saturs ir daudzveidīgs — sākot no tādu ainavas iezīmju atjaunošanas kā tradicionālās robežas, mitrāji, dzīvžogi un sausā krāvuma akmens sienas līdz dzīvotņu vai ainavas elementu izveidei un/vai atjaunošanai, piemēram, atjaunojot virsājus, sugām bagātus zālājus vai floristiski uzlabotas zāliena joslas (skatīt 1. izcēlumu).

02

Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) atbalstu neienesīgiem ieguldījumiem sniedza 216. pasākuma ietvaros. Kā parādīts 1. attēlā, šis pasākums ir ietverts ES lauku attīstības politikas 2. asī, kas attiecas uz lauksaimniecības zemes ilgtspējīgas izmantošanas pamatmērķi.

1. izcēlums

Atbalstīto NI piemēri

Sausā krāvuma akmens siena Apūlijā (Itālija)

Mitrāja laipa Īstdevonā (Apvienotā Karaliste).

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

1. attēls

ES lauku attīstības politikas 2. ass struktūra attiecībā uz lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu

Avots: Eiropas lauku attīstības tīkls (ELAT).

03

ELFLA regulā¹ ir noteikts, ka “būtu jāsniedz atbalsts neienesīgām investīcijām, kad tās vajadzīgas, lai īstenotu saistības saskaņā ar agrovides shēmām vai citiem agrovides mērķiem, vai gadījumā, ja tās saimniecībās paaugstina Natura 2000 apvidu vai citu īpaši vērtīgu dabas apvidu infrastruktūras vērtību”.

04

Jo īpaši NI būtu jāuzņemas papildinoša loma, lai palīdzētu sasniegt lauksaimniecības zemes ilgtspējīgas izmantošanas mērķi, vai nu palielinot aizsargājamo teritoriju ekoloģisko vērtību, vai arī veicinot tādu agrovides saistību izpildi kā to, kuras atbalsta 214. lauku attīstības pasākums² “Agrovides maksājumi”. Neienesīgus ieguldījumus var veikt arī neatkarīgi, lai sasniegtu citus agrovides mērķus, kas bieži vien ir kopīgi ar citām vides shēmām un/vai pasākumiem.

05

Plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam atbalsts NI ir ietverts 4.4. apakšpasākumā³ “Atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem, kas saistīti ar agrovides un klimata mērķu sasniegšanu”. Atbalsta pamatojuma, darbības jomas, saņēmēju, veida un līmeņa ziņā šis pasākums ir būtībā tāds pats kā 2007.–2013. gadā. Tas saglabā arī papildinošo lomu attiecībā uz citiem pasākumiem⁴ un/vai vides mērķiem. Salīdzinājumam I pielikumā ir sniegts šā pasākuma pamatojums un dažas iezīmes 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

06

Komisija un dalībvalstis dala atbildību par neienesīgiem ieguldījumiem sniegtā ES atbalsta pārvaldību. Dalībvalstīm ir jānosaka konkrēti mērķi un jāievieš efektīvas pārvaldības un kontroles sistēmas, lai nodrošinātu, ka atbalstītie ieguldījumi atbilst piemērojamajiem noteikumiem un ir izmaksu ziņā lietderīgi.

07

Komisija pieņem īstenošanas noteikumus un pamatnostādnes un apstiprina valstu vai reģionālās lauku attīstības programmas (LAP), kurās dalībvalstis nosaka savus mērķus attiecībā uz izraudzītajiem atbalsta pasākumiem. Komisija kontrolē un uzrauga programmu īstenošanu un pārbauda, vai dalībvalstu pārvaldes iestādes ir ieviesušas efektīvas pārvaldības un kontroles sistēmas.

08

Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam neienesīgiem ieguldījumiem noteiktās publiskā atbalsta likmes varēja sasniegt 100 % no kopējām attiecināmajām izmaksām. To var salīdzināt ar atbalsta likmi 40 % apmērā, ko parasti piemēro ienesīgiem ieguldījumiem, tādiem kā tie, kas saistīti ar lauku saimniecību modernizāciju vai pievienotās vērtības radīšanu lauksaimniecības produktiem. 2014.–2020. gada periodā šīs publiskā atbalsta likmes ir saglabātas.

09

Plānošanas periodā no 2007. līdz 2013. gadam neienesīgiem ieguldījumiem tika plānoti aptuveni 1,014 miljardi EUR, t. i., 1,5 % no publiskā finansējuma (ELFLA un valstu līdzfinansējuma) lauksaimniecības zemes ilgtspējīgai izmantošanai (skatīt 1. tabulu). Tā kā lielākā daļa LAP līdz šo apsvērumu sagatavošanas laikam (2015. gada maija beigām⁵) vēl nebija apstiprinātas, 2014.–2020. gada periodam plānoto ELFLA izdevumu summas norādīt nav iespējams.

1. tabula

Kopējie ELFLA un publiskie (ELFLA un valstu līdzfinansējums) izdevumi neienesīgiem ieguldījumiem 2007.–2013. gadā (EUR)

Pasākums | Apraksts | Faktiskie | Plānotie
ELFLA | Publiskie | ELFLA | Publiskie
216 | Neienesīgie ieguldījumi | 549 900 632 | 859 331 286 | 610 843 250 | 1 013 996 313

Avots: Eiropas Komisijas sistēma SFC2007 (2015. gada maijs).

1Preambulas 37. apsvērums Padomes 2005. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.).

2214. lauku attīstības pasākums “Agrovides maksājumi” atbalsta lauku apvidu ilgtspējīgu attīstību. Saskaņā ar šo pasākumu piešķirtie maksājumi veido 57 % no publiskā finansējuma lauksaimniecības zemes ilgtspējīgai izmantošanai. Tas mudina lauksaimniekus un citus zemes apsaimniekotājus brīvprātīgi apņemties ieviest vai turpināt izmantot lauksaimnieciskās ražošanas metodes, kas ir savienojamas ar vides, ainavas un tās elementu, dabas resursu, augsnes un ģenētiskās daudzveidības aizsardzību un uzlabošanu.

3Kā noteikts Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 808/2014, ar kuru paredz noteikumus, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 227, 31.7.2014., 18. lpp.).

4“Agrovide un klimats” attiecas uz jauno lauku attīstības pasākumu nr. 10 laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam. Saskaņā ar šo pasākumu veikto maksājumu mērķis ir saglabāt un veicināt vajadzīgās izmaiņas lauksaimniecības praksē, lai sniegtu pozitīvu ieguldījumu vides un klimata politikā.

5Saskaņā ar Komisijas sistēmu SFC2014 līdz 2015. gada 29. maijam Komisija bija apstiprinājusi 51 plānošanas dokumentu un vēl 67 plānošanas dokumentu apstiprināšana turpinājās.

Revīzijas tvērums un pieeja

10

Palāta veica revīziju par to, vai NI izmaksu ziņā lietderīgi veicināja ELFLA lauksaimniecības zemes ilgtspējīgas izmantošanas mērķa sasniegšanu 2007.–2013. gadā, lai sniegtu ieteikumus attiecībā uz jauno plānošanas periodu. Tas tika darīts, lai dalībvalstis šos ieteikumus varētu ņemt vērā, izstrādājot savu programmu īstenošanas noteikumus un procedūras, un tos varētu izmantot arī Komisija, jo īpaši, lai uzlabotu dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu uzraudzību.

11

Revīzija tika veikta ar mērķi atbildēt uz šādu jautājumu:

Vai neienesīgie ieguldījumi izmaksu ziņā lietderīgi veicināja lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu?

12

Šim nolūkam Palātas ziņojumā ir sniegtas atbildes uz šādiem apakšjautājumiem:

—vai NI efektīvi veicināja ar lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu saistīto agrovides mērķu sasniegšanu?

—Vai atbalstīto NI izmaksas bija pamatotas un samērīgas?

—Vai Komisija un dalībvalstis apzināja un novērsa nepilnības, kas 2007.–2013. gada periodā bija ietekmējušas NI izmaksu lietderību, lai tādējādi veiktu uzlabojumus 2014.–2020. gada periodā?

13

Revīzija tika veikta no 2014. gada jūlija līdz 2015. gada aprīlim. Tā attiecās uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu un aptvēra ar NI atbalstu saistītās dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas un 28 projektu izlasi, kas atspoguļoja svarīgākos neienesīgos ieguldījumus četrās dalībvalstīs⁶ — Portugālē (tās kontinentālajā daļā), Dānijā, Apvienotajā Karalistē (Anglijā) un Itālijā (Apūlijā), kuras revīzijas sākumā bija izmantojušas 80 % no ELFLA izdevumiem un kurās atradās 60 % no 216. pasākuma atbalsta saņēmējiem (skatīt 2. attēlu).

2. attēls

Neienesīgiem ieguldījumiem izmantotie ELFLA izdevumi 2007.–2013. gada plānošanas periodā

Avots: Eiropas Komisijas sistēma SFC2007 (2014. gada marts).

14

Revīzijas pierādījumi tika vākti, pārbaudot dokumentus un apmeklējot vadošās iestādes un atbalsta saņēmējus revīzijai izraudzītajās dalībvalstīs. Palāta novērtēja visu 28 pārbaudīto NI projektu attiecināmību un papildināmību ar citiem agrovides pasākumiem vai mērķiem, kā arī to, vai tie faktiski palīdzēja par samērīgām izmaksām apmierināt noteiktās vajadzības agrovides politikas jomā. Šā novērtējuma rezultāti ir sniegti II pielikumā.

6Šajā ziņojumā “dalībvalsts” var nozīmēt valsti vai tās reģionu.

Apsvērumi

Lai gan atlases procedūras un uzraudzības instrumenti bija nepilnīgi, Palāta konstatēja pazīmes, kas norādīja uz efektīvu atbalstu NI

15

Palāta pārbaudīja revīzijai izraudzīto dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas un piemēroja šādus kritērijus, lai novērtētu, vai atbalsts NI efektīvi veicināja lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu:

—dalībvalstīm skaidri jānosaka savas konkrētās vajadzības agrovides politikas jomā attiecībā uz lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī to NI veidi, kas palīdzētu šīs vajadzības apmierināt. Ņemot vērā, ka NI būtu jāpapildina citi svarīgi agrovides pasākumi un/vai mērķi, dalībvalstīm jānodrošina šī papildināmība, atbalstu NI skaidri sasaistot ar šiem pasākumiem un/vai mērķiem;

—dalībvalstīm efektīvi jāpiemēro projektu atlases kritēriji, lai pieejamo finansējumu novirzītu noteiktajiem NI veidiem, vienlaikus nodrošinot pārredzamību un atbilstību piemērojamajiem tiesību aktiem;

—dalībvalstīm jāuzrauga projektu īstenošana un jānovērtē, vai atbalstītie NI palīdzēja sasniegt noteiktos vides mērķus.

Intervences loģika, kas ilustrē šos kritērijus, ir sniegta 3. attēlā.

16

Papildus šim pārvaldības sistēmu novērtējumam Palāta pārbaudīja 28 NI projektu izlasi (skatīt 13. punktu), dalībvalstu LAP un attiecīgos uzraudzības datus un novērtējuma ziņojumus.

3. attēls

NI intervences loģika 2007.–2013. gada plānošanas periodā

Kaut arī vajadzības agrovides politikas jomā bija plaši definētas, dalībvalstis atbalstu novirzīja, ierobežojot to NI veidus, kas var pretendēt uz finansējumu

17

Lai atbalsts NI būtu efektīvs, tas jānovirza ar lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu saistītu konkrētu agrovides vajadzību apmierināšanai. Palāta konstatēja, ka, lai gan visas dalībvalstis bija plaši definējušas savas vajadzības agrovides politikas jomā, tās samazināja bezmērķīga atbalsta risku, ierobežojot to NI veidus, kas var pretendēt uz finansējumu. Kopsavilkums par agrovides vajadzībām un mērķiem, kā arī NI veidiem katrā revīzijai izraudzītajā dalībvalstī ir sniegts III pielikumā. Tas rāda, ka patiešām pastāv vispārēja atbilstība starp dalībvalstu izraudzīto NI veidiem un to LAP aprakstītajām vajadzībām agrovides politikas jomā.

18

Apsverot publiskā atbalsta finanšu sadalījumu, divas dalībvalstis to novirzīja tālāk, galvenokārt ar ainavas saglabāšanu un aizsardzību saistītiem projektiem. Portugālē 89 % no atbalsta NI attiecās uz tradicionālo sausā krāvuma akmens sienu atjaunošanu ap terasveida vīna dārziem Doru upes ielejā. Itālijā (Apūlijā) 97 % no publiskā atbalsta NI attiecās uz tradicionālo sausā krāvuma akmens sienu — raksturīga reģionālo lauksaimniecības sistēmu un ainavas elementa — atjaunošanu. Tie ir piemēri, kas raksturo skaidru izvēli par to, kur koncentrēt atbalstu NI, lai apmierinātu kādu vajadzību agrovides politikas jomā.

Visas četras revīzijai izraudzītās dalībvalstis atsaucās uz NI atbalsta papildināmību, bet tikai divas to piemēroja darbības līmenī, lai veicinātu sinerģiju ar citām atbalsta shēmām

19

ELFLA regulā neienesīgiem ieguldījumiem ir paredzēta papildinoša loma (skatīt 3. un 4. punktu), bet dalībvalstīm dota rīcības brīvība izvēlēties papildināmības līmeni. Atsauces uz papildināmību Palāta konstatēja visās revīzijai izraudzītajās dalībvalstīs, bet tikai divās — Portugālē (tās kontinentālajā daļā) un Apvienotajā Karalistē (Anglijā) — šī papildināmība bija noteikta darbības līmenī, lai faktiski veicinātu sinerģiju starp dažādām vides atbalsta shēmām. Proti, šīs divas dalībvalstis integrēja atbalstu neienesīgiem ieguldījumiem ELFLA 214. pasākumā “Agrovides maksājumi” tādā mērā, ka, lai piekļūtu šim atbalstam, bija vajadzīgas agrovides saistības atbilstoši 214. lauku attīstības pasākumam.

20

Savukārt Dānija un Itālija (Apūlija) papildināmību definēja mazāk praktiski un plašāk, jo atbalsts NI bija saistīts ar vispārējiem agrovides mērķiem, kas noteikti šo valstu LAP (piemēram, ainavas saglabāšana un dabas resursu aizsardzība) un bija kopīgi ar citiem ELFLA 2. ass pasākumiem (skatīt 1. attēlu). Tomēr pasākumu savstarpējā papildināmība netika nodrošināta. 2. izcēlumā ir sniegti NI atbalsta sinerģijas un nekonkrētas papildināmības piemēri.

2. izcēlums

Piemēri papildināmībai ar citiem pasākumiem/mērķiem

Portugālē (tās kontinentālajā daļā) saskaņā ar NI shēmām, kas atbalsta sausā krāvuma akmens sienu atjaunošanu Doru upes ielejā, pieteikumu iesniedzējiem ir jābūt 214. pasākuma “Agrovides maksājumi” atbalsta saņēmējiem. Šā pasākuma finansiālā atbalsta saņēmēji uzņemas vairākas saistības agrovides jomā. Viena no šīm saistībām ir vismaz piecus gadus labā stāvoklī saglabāt savā lauku saimniecībā esošās sausā krāvuma akmens sienas. Šādā gadījumā NI atbalsts sausā krāvuma akmens sienu atjaunošanai papildina to saglabāšanas saistības, un abi pasākumi kopā palīdz sasniegt mērķi — labā stāvoklī uzturēt svarīgu reģiona ainavas elementu.

Apvienotajā Karalistē (Anglijā) darbojas brīvprātīga vides pārvaldības shēma, kas piedāvā maksājumus (tos finansē no 214. lauku attīstības pasākuma) zemes apsaimniekotājiem, kuri apņemas apsaimniekot savu zemi, ņemot vērā agrovides mērķus. Šai shēmai ir dažādas pakāpes ar aizvien augstākām prasībām. Viena no šīm pakāpēm — augsta līmeņa pārvaldība — paredz iespēju finansēt noteikta veida kapitālos darbus (piemēram, ainavu, objektu vai tradicionālo robežu atjaunošanu), kurus veiks atbalsta saņēmēji. Atbalsts NI nodrošina šādu kapitālo darbu finansējumu.

Itālijā (Apūlijā) un Dānijā atbalsts NI bija saistīts ar vispārējiem agrovides mērķiem, kas noteikti visai 2. asij, piemēram, lauku ainavas aizsardzība un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, un tas neattiecās tikai uz konkrētām platībām ar īpašu ekoloģisko vērtību. Itālijā (Apūlijā) vienīgā prasība atbalsta saņēmējiem ir lauksaimnieciskā darbība, savukārt Dānijā par atbalsta saņēmēju var kļūt jebkura privāta vai publiska juridiska persona, tostarp lauksaimniecības zemes īpašnieki vai nomnieki, izņemot apakšpasākumu, kas attiecas uz zemes iegādi mitrāju izveidei un kura atbalsta saņēmējs ir Dānijas valsts.

21

Palāta uzskata, ka izvēle NI atbalstu integrēt citos lauku attīstības pasākumos, piemēram, 214. pasākumā, paredzēja potenciāli ciešāku saikni ar jau esošajām agrovides saistībām, tāpēc mudina panākt spēcīgāku sinerģisko ietekmi, lai sasniegtu agrovides mērķus.

22

Tomēr šāda pasākumu integrācija rada arī atbalsta pārklāšanās risku, ja nav skaidri nošķirtas no katra pasākuma finansējamās darbības. Tā notika Portugālē (tās kontinentālajā daļā), kur atbalsts no 214. pasākuma “Agrovides maksājumi” ietvēra summas to sausā krāvuma akmens sienu daļu saglabāšanai/atjaunošanai, kuras vajadzēja atjaunot (tās bija sliktā stāvoklī). Tādējādi maksājumi no 214. pasākuma, kas attiecās uz saglabāšanas saistībām, varēja ietvert gan sienas, kas bija jāsaglabā, gan arī tās, kuras vajadzēja atjaunot. Tajā pašā laikā varēja pieprasīt, lai atjaunošanas darbu izmaksas tiktu atlīdzinātas arī kā atbalsts NI, t.i., 100 % apmērā. Tas nozīmē, ka atbalsta intensitāte dažu sausā krāvuma akmens sienu rekonstrukcijai objektīvi varēja pārsniegt 100 %. Sešos Portugālē apmeklētajos projektos Palāta konstatēja četrus šādus gadījumus.

23

Kopumā dalībvalstu izvēle izmantot atbalstu NI atspoguļojās Palātas apmeklēto projektu izlasē — 16 no 28 apmeklētajiem projektiem tika īstenoti sinerģijā ar citiem lauku attīstības pasākumiem, un lielākā daļa projektu (21 no 28) tika uzskatīti par tādiem, kas papildina citus agrovides mērķus. Sīkāku informāciju skatīt II pielikumā.

Revidēto dalībvalstu atlases procedūru nepilnību dēļ tika atbalstīti neattiecināmi NI vai tādi NI, kuru izraudzīšanās nebija pietiekami pamatota

24

Ierobežotie publiskie līdzekļi dalībvalstīm jānovirza to projektu priekšlikumiem, kas vislabāk atbilst valsts vai reģionālajām vajadzībām, vienlaikus ievērojot piemērojamās regulas un vienlīdzīgas piekļuves un pārredzamības principus. Palāta pārbaudīja revīzijai izraudzītajās dalībvalstīs ieviestās atlases procedūras un visās, izņemot vienu, konstatēja nepilnības šajos aspektos. Piemēri ir sniegti 3. izcēlumā.

3. izcēlums

NI projektu atlasē konstatētās nepilnības

a) Neattiecināmu ieguldījumu atlase

Dānija

Provizoriskie pētījumi (t. i., priekšizpēte) par mitrāju projektiem tiek uzskatīti par atsevišķiem NI, tiem piemēro atsevišķas apstiprināšanas procedūras, un tie ir ekonomiski neatkarīgi no jebkādiem ieguldījumiem, kas varētu tikt veikti vēlāk. Tomēr Regulas Nr. 1974/2006⁷ 55. pantā ir noteikts, ka tādas ieguldījumu darbības vispārīgās izmaksas, kas var pretendēt uz līdzfinansējumu, par tādām var uzskatīt tikai tādā gadījumā, ja ieguldījumu darbība tiek faktiski veikta. Palāta uzskata, ka šī prasība aizsargā līdzekļu lietderīgas izmantošanas principus, jo tā neļauj ES līdzekļus izlietot darbībām, kas nepalīdz sasniegt atbalsta shēmas mērķus. Iepriekšminētajā gadījumā šādas priekšizpētes rezultātā netiek veikti konkrēti ieguldījumi. Šajā dalībvalstī mazāk nekā pusei finansēto provizorisko pētījumu vēlāk sekoja atsevišķi pieteikumi par faktiskiem ieguldījumiem mitrājos. Turklāt vairākos gadījumos pēc priekšizpētes ar pozitīvu secinājumu konkrēti projekti tā arī netika īstenoti.

Itālija (Apūlija)

Valsts iestādes ir noteikušas, ka piekļuve NI atbalstam var būt tikai tiem lauksaimniekiem, kas ir reģistrējušies Tirdzniecības palātas saimniecību reģistrā. Palāta konstatēja, ka trīs no sešiem atbalsta saņēmējiem, kurus tā apmeklēja uz vietas, šai prasībai neatbilda, tāpēc piekļuve NI atbalstam tiem būtu bijusi jāliedz.

b) Nepietiekami pārredzama projektu atlase

Apvienotā Karaliste (Anglija)

Valsts iestādes apzina saimniecības, kas varētu tikt atbalstītas. Šim nolūkam tās izmanto iepriekš sagatavotus sarakstus, kuros saimniecības ir iekļautas prioritārā secībā atbilstoši to iespējām nodrošināt rezultātus vides jomā, un tam seko sarunu procedūra starp valsts iestādēm un potenciālajiem atbalsta saņēmējiem. Tomēr informācija par to, uz kāda pamata ir noteiktas prioritātes un novērtēta pieteikumu kvalitāte, nebija pieejama. Turklāt shēmas dokumentos ir ierosināts, ka papildu zemes apsaimniekošanas priekšlikumu iekļaušana ir valsts ierēdņu ziņā.

Dānija

Atbalsta pieteikumus neienesīgiem ieguldījumiem kolektīvo stādījumu izveidē gandrīz vienmēr vadošajām iestādēm iesniedz valsts zemes īpašnieku un nomnieku asociācija. Pamatojoties uz saviem kritērijiem, šī valsts asociācija lemj, kuras vietējās asociācijas piedalīsies iesniegtajos projektos un, visbeidzot, kuri projekti tiks atbalstīti. Valsts asociācija piedalās arī konsultatīvajā komitejā, kas nosaka iesniegto pieteikumu relatīvo prioritāti. Palāta uzskata, ka tas rada iespējamu interešu konfliktu.

c) Būtiski svarīgu atlases kritēriju nepienācīga pārbaude

Itālija (Apūlija)

2009. gada uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus par atbalstu neienesīgiem ieguldījumiem sausā krāvuma akmens sienu atjaunošanā tika apstiprināti 602 no 3887 iesniegtajiem pieteikumiem, un to kopējie publiskie izdevumi sasniedza 42,7 miljonus EUR. Pamatojoties uz prioritātes noteikšanas kritērijiem, varēja saņemt maksimāli septiņus punktus. Pieteikumi, kas saņēma mazāk nekā sešus punktus, tika izslēgti.

Viens no izšķirošajiem prioritātes noteikšanas kritērijiem bija saimniecības kā vietas ar augstu ekoloģisko un ainavisko vērtību klasifikācija, ja tajā ir olīvu birzis. Pieteikumu iesniedzējiem, kas atbilda šim kritērijam, būtu jāsaņem divi punkti, kas bija izšķiroši, lai viņu pieteikumi netiktu izslēgti.

Valsts iestādes pašas nepārbaudīja atbilstību šim konkrētajam kritērijam. Šis uzdevums tika uzticēts ražotāju asociācijām, kurām bija jāapliecina, ka to dalībnieki atbilda šim kritērijam.

Trūka būtiskas informācijas, lai parādītu, kas tika sasniegts ar ES atbalstu neienesīgiem ieguldījumiem ES un dalībvalstu līmenī…

25

Lai nodrošinātu, ka ELFLA atbalsts NI tiek labi izmantots, liela nozīme ir uzraudzībai un novērtēšanai. Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam ar Lauku attīstības regulu tika ieviesta kopīgā uzraudzības un novērtēšanas sistēma (KUNS). Tā izmantoja kopīgus rādītājus, kas paredzēti, lai virzību uz lauku attīstības mērķu sasniegšanu parādītu tādā veidā, kas ļautu salīdzināt visas LAP un apkopot datus. Tā kā kopīgi rādītāji nevar pilnībā atspoguļot visu ietekmi, ko rada atsevišķas atbalsta shēmas, dalībvalstis var noteikt arī ierobežotu skaitu papildu rādītāju.

26

Palāta atklāja vairākas nepilnības uzraudzībā un novērtēšanā, kuras radīja vispārēju būtiskas informācijas trūkumu attiecībā uz NI sasniegtajiem rezultātiem, jo īpaši to, cik lielā mērā NI ir palīdzējuši sasniegt ar lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu saistītos agrovides mērķus.

27

Pirmkārt, dalībvalstis plānošanas posmā nenoteica papildu bāzes rādītājus saistībā ar atbalstu NI. Izmantojot papildu bāzes rādītājus, varētu izveidot kontekstu, kurā resursu piešķiršana NI atbalstam kļūtu skaidrāka un perioda beigās ļautu salīdzināt NI atbalsta lomu. 4. izcēlumā ir sniegts piemērs tam, kā bāzes rādītāji varētu atvieglot NI atbalsta sasniegto rezultātu novērtēšanu.

4. izcēlums

Iespējamo bāzes rādītāju piemēri

Itālija (Apūlija) un Portugāle (tās kontinentālā daļa)

Sausā krāvuma akmens sienu atjaunošana bija vienīgais svarīgākais NI veids, kas noteikts LAP (97 % no kopējā publiskā atbalsta Apūlijā, 89 % Portugālē). Tomēr valstu iestādes nedefinēja bāzes situāciju, nosakot to sausā krāvuma akmens sienu kopējo daudzumu attiecīgajās teritorijās, uz kurām attiecas šis NI atbalsta veids, to sausā krāvuma akmens sienu daudzumu, par kurām plānošanas perioda sākumā bija zināms, ka tām būs vajadzīga saglabāšana, vai to sausā krāvuma akmens sienu plānoto daudzumu, kas būs jāatjauno plānošanas perioda beigās. Tas sniegtu skaidrāku priekšstatu par šāda veida neienesīgiem ieguldījumiem piešķirto resursu nozīmi un efektivitāti.

28

Otrkārt, ar KUNS kopīgajiem rādītājiem mēra tādus resursu un tiešo rezultātu datus kā publisko izdevumu apjoms, atbalstīto saimniecību skaits un kopējais ieguldījumu apjoms, bet tie nepavisam nav piemēroti, lai novērtētu tādu ieguldījumu pasākumu ietekmi kā atbalsts NI. Tāpat kopīgais rezultātu rādītājs, kas attiecas uz atbalstu NI, ņem vērā veiksmīgās zemes apsaimniekošanas shēmās iekļauto zemes platību (hektāros) un tāpēc nav izmantojams, lai norādītu uz ieguldījumu pasākuma saistību vai nozīmi.

29

Lai gan kopīgo rezultātu rādītāju nepiemērotība Portugāles (tās kontinentālās daļas) un Apvienotās Karalistes (Anglijas) LAP bija skaidri atzīta, revīzijai izraudzītās dalībvalstis nav noteikušas papildu rādītājus, lai atspoguļotu šo svarīgo informāciju attiecībā uz atbalstu NI.

30

Cits avots, kas var sniegt būtisku informāciju par rezultātiem, ir novērtēšana. Atšķirībā no regulārajām pārbaudēm, kas tiek veiktas uzraudzības laikā, novērtēšana ir pierādījumu, tostarp uzraudzībai sagatavotās informācijas, periodiska vākšana un analīze. Revīzijas laikā bija pieejami tikai starpposma novērtējumi (SN), kas tika veikti ap perioda vidu. Izskatot šos novērtējuma ziņojumus, Palāta konstatēja, ka tie nesniedza būtisku informāciju par NI atbalsta sasniegtajiem rezultātiem. Tas bija galvenokārt saistīts gan ar novēlotu īstenošanu, gan būtiskas uzraudzības informācijas trūkumu. Komisijas pārskatā par atsevišķiem SN ziņojumiem bija faktiski pieminēta uzraudzības datu vāja pieejamība un nepilnīgums. 5. izcēlumā ir sniegti piemēri par ļoti ierobežoto informāciju attiecībā uz NI atbalsta rezultātiem.

5. izcēlums

Atsauces uz atbalstu NI starpposma novērtējuma ziņojumos

Portugāles (tās kontinentālās daļas) SN ziņojumā pasākuma novēlotas īstenošanas dēļ nekādas atsauces uz NI nav sniegtas.

Itālijas (Apūlijas) SN ziņojumā ir sniegta informācija par NI atbalsta iznākumu un tā savstarpējo saistību ar ieguvumiem videi. Tomēr SN laikā nekādi maksājumi netika veikti, kas norāda uz to, ka ziņojumā ir atkārtoti nosaukti plānotie ieguvumi videi, kuri bija norādīti LAP un ex ante novērtēšanas ziņojumā.

Dānijas SN ziņojumā ir minēts, ka valsts pasākumiem, ar kuriem īsteno atbalstu NI, nebija noteikti darbības mērķi.

Apvienotās Karalistes (Anglijas) SN ziņojumā ir sniegts konkrēts ieteikums attiecībā uz vajadzību noteikt jaunus rādītājus, lai varētu novērtēt NI atbalsta efektivitāti un svarīgumu.

31

Iepriekš aprakstīto problēmu dēļ valstu iestādes nevarēja izdarīt vērā ņemamus secinājumus par to, cik veiksmīgi vai efektīvi atbalsts NI ir palīdzējis īstenot citus vides pasākumus vai mērķus. Tāpēc, piemēram, dalībvalstis, kuras atbalstu NI sniedza tikai citu lauku attīstības pasākumu (piemēram, agrovides maksājumu) atbalsta saņēmējiem, abu pasākumu novērtējumus varēja apvienot, cerot, ka attiecīgā pasākuma rezultāti noteiktā virzienā varētu norādīt uz to, ka NI rezultātiem ir jābūt tādiem pašiem, lai gan objektīvu datu par NI atbalsta iznākumu nebija (skatīt 6. izcēlumu).

6. izcēlums

Apvienota novērtējuma piemērs

Apvienotās Karalistes (Anglijas) valsts iestādes norādīja, ka, novērtējot NI atbalsta rezultātus, tās ņēma vērā divu pasākumu (214. pasākuma “Agrovides maksājumi” un 216. pasākuma “Neienesīgie ieguldījumi”) darbības rezultātus kopā. Tomēr parādīt to, kā atbalsts NI palīdzēja ilgākā termiņā gūt labumu no agrovides saistībām, traucēja konkrētu NI mērķu un rādītāju trūkums.

…tomēr Palāta konstatēja, ka 71 % no revīzijā pārbaudītajiem NI palīdzēja sasniegt ar lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu saistītos mērķus

32

Kā norādīts 13. punktā, Palāta pārbaudīja 28 NI projektus. Lai noteiktu, vai šie projekti efektīvi veicināja lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu, Palāta novērtēja,

—vai projekti varēja pretendēt uz ELFLA atbalstu;

—vai ar tiem tika apmierinātas dalībvalstu LAP atzītās vides vajadzības un sasniegti ar lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu saistītie mērķi;

—vai attiecīgie ieguldījumi tika veikti saskaņā ar plānu un uzturēti revīzijas apmeklējumu laikā. II pielikumā ir sniegti šā novērtējuma rezultāti par katru projektu, kā arī to izmaksu samērīguma analīze, kas sīkāk aplūkota nākamajā iedaļā.

33

Saistībā ar attiecināmību Palāta konstatēja, ka četri projekti nebija attiecināmi pat pieteikumu iesniegšanas laikā (skatīt 3. izcēlumu). Turklāt Palāta atklāja trīs projektus, kas nebija attiecināmi to īstenošanas laikā radušos problēmu dēļ (skatīt 44. punktu). Tā kā šie septiņi projekti (25 %) ar ELFLA finansējumu nebūtu bijuši jāatbalsta, Palāta uzskata, ka tie nepalīdzēja sasniegt pasākuma mērķus.

34

Palāta atrada pierādījumus tam, ka 20 no atlikušajiem projektiem (kuru bija 21) atbilda noteiktajām vajadzībām agrovides politikas jomā. Visbiežāk minētās vajadzības bija ainavas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība. Turklāt šie projekti tika īstenoti saskaņā ar plānu un uzturēti revīzijas apmeklējumu laikā. Kopumā Palāta konstatēja, ka 20 no 28 pārbaudītajiem projektiem (71 %) palīdzēja sasniegt ar lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu saistītos agrovides mērķus.

Atbalstīto NI izmaksas revidētajās dalībvalstīs bieži vien bija nesamērīgi augstas vai nepietiekami pamatotas

35

Lai izmaksu ziņā lietderīgi veicinātu lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu, neienesīgiem ieguldījumiem ne tikai jāapmierina attiecīgās vajadzības vides jomā, bet tas arī jādara par samērīgu cenu. Turklāt, ņemot vērā, ka no publiskajiem līdzekļiem finansētā ieguldījumu izmaksu daļa ir lielāka (līdz pat 100 %) nekā citiem ELFLA ieguldījumu pasākumiem, NI atbalsta saņēmēji var būt mazāk motivēti izmaksas ierobežot. Tāpēc dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai nodrošinātu tikai tādu ieguldījumu izmaksu atlīdzināšanu, kas ir samērīgas un pienācīgi pamatotas.

36

Kā norādīts 3. punktā, pamatojums publiskā atbalsta piešķiršanai NI ir finansiāli stimulēt atbalsta saņēmējus veikt ieguldījumus, kas nerada nozīmīgu ienesīgumu, bet kuriem ir pozitīva ietekme uz vidi. Šādā gadījumā atbalsta likme var sasniegt 100 % no NI attiecināmajiem izdevumiem. Tā kā gandrīz jebkura veida ieguldījums var potenciāli sniegt tiešu vai netiešu ekonomisko labumu, piemērojamās regulas paredz, ka neienesīgiem ieguldījumiem nebūtu jānodrošina nozīmīgs ekonomisks ienesīgums atbalsta saņēmējiem. Tomēr Komisija nesniedza norādījumus par to, kas ir nozīmīgs ekonomisks ienesīgums un kā dalībvalstīm tas būtu jānovērtē.

37

Palāta uzskata, ka, lai garantētu saimnieciskuma principu, dalībvalstīm, nosakot, cik liels publiskais atbalsts būtu jāsaņem par darbībām, kurām pienākas NI atbalsts, būtu jāņem vērā to izdevīguma vai ienesīguma pazīmes⁸. Proti, šī atbalsta likme būtu jānosaka, ņemot vērā izdevīguma aspektu nozīmi vai no NI sagaidāmos agronomiskos ieguvumus, robežās starp finansējuma likmi, kas paredzēta ienesīgiem ieguldījumiem (parasti 40 %), un maksimālo likmi, kas atļauta NI (100 %).

38

Palāta pārbaudīja publiskā atbalsta likmes, ko neienesīgiem ieguldījumiem bija piemērojušas visas četras revīzijai izraudzītās dalībvalstis, un novērtēja, vai šīs likmes tika modulētas, ņemot vērā jebkādas ienesīguma pazīmes 28 NI projektos. Turklāt Palāta novērtēja arī šo NI izmaksu samērīgumu. Kopumā Palāta konstatēja, ka atsevišķas ienesīguma pazīmes bija faktiski lielākajai daļai NI, bet dalībvalstis tās neņēma vērā, lai samazinātu izmantotā publiskā finansējuma augstās likmes. Palāta arī atklāja sistemātiskas problēmas ar izmaksu samērīguma nodrošināšanu visās dalībvalstīs.

NI piemēro augstas publiskā finansējuma likmes, lai gan dažreiz tie ietver izdevīguma elementus

39

Visas revīzijai izraudzītās dalībvalstis ir noteikušas konkrētas NI atbalsta likmes. Portugāle (tās kontinentālā daļa) un Itālija (Apūlija) ir noteikušas atbalsta likmi 100 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, savukārt Dānija un Apvienotā Karaliste (Anglija) ir noteikušas konkrētas likmes katram NI veidam, sākot no 50 % neienesīgiem ieguldījumiem ar izdevīguma pazīmēm līdz 100 %, ja šādu pazīmju nav. Modulācijas piemēri ietver žogu uzstādīšanas projektus, kas Apvienotajā Karalistē (Anglijā) tiek līdzfinansēti 50 % apmērā, dzīvžogu atjaunošanas projektus, kas gan Dānijā, gan arī Apvienotajā Karalistē tiek finansēti 60 % apmērā, un projektus, kurus finansē 100 % apmērā, piemēram, tos, kas saistīti ar virsāju atjaunošanu (Apvienotajā Karalistē) un valsts veikto zemes iegādi mitrāju izveidei (Dānijā).

40

Palāta uzskata, ka Apvienotās Karalistes (Anglijas) LAP ir vienīgā lauku attīstības programma, kurā, katram NI atsevišķi nosakot atbalsta likmi, ir ņemti vērā tādi aspekti kā paredzētie vides un agronomiskie ieguvumi vai tirgus krīze.

41

Tomēr visās apmeklētajās dalībvalstīs Palāta atklāja NI, kuru izdevīguma pazīmes nebija ņemtas vērā, nosakot piešķirtās atbalsta likmes, kas faktiski bija maksimāli iespējamās. Palāta uzskata, ka tas grauj saimnieciskuma principu, jo par noteikta veida precēm tiek pārmaksāts, kaut arī tās būtu iespējams iegūt par zemāku cenu, ņemot vērā to labumu daļu, ko gūst atbalsta saņēmējs un/vai saistītie dalībnieki.

—Portugālē (tās kontinentālajā daļā) vairākumu atbalstīto NI (89 % no pasākuma kopējiem izdevumiem) veidoja sausā krāvuma akmens sienu atjaunošana terasveida lauksaimniecības sistēmas atbalstam Doru upes ielejā. Atbalsta likme bija 100 % no attiecināmajiem izdevumiem, nepārsniedzot 70 000 EUR vienai saimniecībai. Palāta uzskata, ka šāda veida NI ietver ienesīguma elementu, jo šīm sienām ir strukturāla loma terasveida lauksaimniecības sistēmā, kas tiek izmantota apgabalā, kurā veikti ieguldījumi, tāpēc ainavas elements nav attiecīgo lauksaimniecības sistēmu vienīgais stimuls. Ļoti augsto atbalsta likmi Portugālē (tās kontinentālajā daļā) var skatīt salīdzinājumā ar Apvienoto Karalisti (Angliju), kur atbalsta likme akmens sienu projektiem bija 60 %.

Palāta arī konstatēja, ka vienā no sešiem apmeklētajiem NI projektiem plānotais atbalsts tradicionālo saimniecības struktūru saglabāšanai kļuva par atbalstu netradicionālai struktūrai, kas tika izmantota lauksaimniecības darbībām.

—Itālijā (Apūlijā) lauksaimniecības zemes gabalus norobežojošo sausā krāvuma akmens sienu atjaunošana veidoja lielāko daļu (97 % no pasākuma kopējiem izdevumiem) no Itālijā (Apūlijā) atbalstītajiem NI. Atbalsta likme bija 100 % no attiecināmajiem izdevumiem, un pirmajā pieteikumu iesniegšanas periodā summa netika ierobežota. Nākamajos periodos tika noteikts izdevumu maksimālais apjoms — 100 000 EUR. Palāta uzskata, ka šāda veida NI ietver ienesīguma elementu, jo akmens sienas tiek izmantotas kā robežas, lai lauksaimniecības dzīvniekus noturētu noteiktās ganībās vai pasargātu stādījumus no postījumiem, ko tiem varētu nodarīt apkārtnes savvaļas dzīvnieki vai mājlopi. Ļoti augstā atbalsta likme Itālijā (Apūlijā) kontrastē ar situāciju Apvienotajā Karalistē (Anglijā), kur līdzfinansējuma likme akmens sienu projektiem bija 60 %.

—Lai gan Apvienotajā Karalistē (Anglijā) bija izstrādāta metodika, kas atbalsta likmes noteikšanā ļāva ņemt vērā atbalstīto NI ekonomiskās ietekmes līmeni, Palāta konstatēja, ka četri no desmit uz vietas apmeklētajiem projektiem, no kuriem visi tika finansēti 100 % apmērā, ietvēra būtiskus ekonomiskos labumus atbalsta saņēmējiem un/vai saistītajiem dalībniekiem. Divos degradētu kūdrāju⁹ atjaunošanas gadījumos atbalsta saņēmēji projektus vadīja partnerībā ar diviem ūdenssaimniecības uzņēmumiem. Abi projekti atrodas šo uzņēmumu apsaimniekoto divu ūdenskrātuvju ūdensguves baseinos. Šo uzņēmumu ekonomiskās intereses bija saistītas ar ūdens attīrīšanas izmaksu samazināšanu, īstenojot šos NI. Lai gan NI atbalsts šiem projektiem ir piemērojams, atbalsta likmes noteikšanā jāņem vērā ūdenssaimniecības uzņēmumu likumīgās ekonomiskās intereses.

Citā gadījumā saņēmējs atbalstu izmantoja, lai iegādātos aprīkojumu, kas galvenokārt tika izmantots saistībā ar viņa kā meža īpašnieka saimniecisko darbību. Ceturtais gadījums attiecas uz vēsturisku ēku atjaunošanu īpašumā, kur atbalsta saņēmējs vada viesnīcu. Abiem šiem projektiem tika piemērota atbalsta likme, kas bija ievērojami augstāka par to, ko tie būtu saņēmuši kā ienesīgi ieguldījumi citos lauku attīstības pasākumos, kas paredzēti līdzīgiem projektiem.

—Lai gan Dānijas valsts iestādes bija noteikušas, ka ar komercdarbību saistītu NI atbalsta likmei ir jābūt mazākai par 75 %, Palāta konstatēja, ka divi no sešiem apmeklētajiem projektiem bija ar komercdarbību saistīti ganību projekti, kuriem piemēroja standarta atbalsta likmi 75 % apmērā. Šie projekti cita starpā ietvēra žogu uzstādīšanu un ganību izveidi/paplašināšanu liellopiem, kuri iepriekš tika turēti kūtīs, tādējādi palielinājās audzēto liellopu skaits vai daļa no papildu ganībām tika iznomātas.

Revidētās dalībvalstis finansēja ieguldījumus ar pārmērīgi augstām vai nepietiekami pamatotām izmaksām

42

Palāta pārbaudīja procedūras, kuras bija ieviesušas revīzijai izraudzītās dalībvalstis, lai nodrošinātu atbalstīto NI izmaksu samērīgumu. Revidenti konstatēja nepilnības visās apmeklētajās dalībvalstīs.

43

Portugālē attiecībā uz sausā krāvuma akmens sienām terasveida lauksaimniecības sistēmas atbalstam Doru upes ielejā (89 % no kopējā atbalsta NI) valsts iestādes bija noteikušas maksimālās attiecināmās vienības izmaksas, kas bija pārmērīgi augstas salīdzinājumā ar neatkarīgiem kritērijiem¹⁰ vai līdzīga veida NI citās dalībvalstīs (skatīt 7. izcēlumu).

44

Turklāt Portugālē Palāta konstatēja, ka trijos no sešiem uz vietas apmeklētajiem projektiem nebija ievērots atbilstības nosacījums attiecībā uz NI, par kuriem jāslēdz publisks būvdarbu līgums, saskaņā ar kuru darbuzņēmējam, kurš veic būvdarbus, ir vajadzīga darbības atļauja. Turpmākā pārbaude atklāja, ka tā pati atbilstības problēma attiecās uz 12 no 20 papildus pārbaudītajām atbalsta saņēmēju lietām. Pēcpārbaude, ko ierobežotā apmērā veica valsts iestādes, uzrādīja, ka darbuzņēmēji, kuru pakalpojumus izmantoja pieci no šiem atbalsta saņēmējiem, bija kopumā iesaistīti 79 līdzīgos gadījumos.

7. izcēlums

Nesamērīgi augstu izmaksu piemēri Portugālē (tās kontinentālajā daļā)

Sausā krāvuma akmens sienu būvniecībai terasveida lauksaimniecības sistēmas atbalstam valsts iestādes noteica maksimālās attiecināmās vienības izmaksas — 250 EUR/m³. Saskaņā ar valsts iestāžu sniegtajiem datiem vidējās izmaksas, kas tika segtas atbalsta saņēmējiem, bija 198 EUR/m³. Pamatojoties uz neatkarīgiem profesionālajiem kritērijiem, tādiem kā Valsts būvniecības uzņēmumu asociācijas norādītās atsauces izmaksas, līdzīga veida būvdarbu vienības izmaksām vajadzētu būt 75 EUR/m³.

Ja sausā krāvuma akmens sienas tiek izmantotas tikai kā robežas, kas ir cita veida NI, valsts iestāžu noteiktās maksimālās attiecināmās vienības izmaksas — 150 EUR/m³ — var salīdzināt ar līdzīgiem NI Itālijā (Apūlijā), kur maksimālās attiecināmās vienības izmaksas pirmajā uzaicinājumā iesniegt pieteikumus bija 74 EUR/m³, bet vēlāk otrajā uzaicinājumā iesniegt pieteikumus tās tika samazinātas līdz 61 EUR/m³. Maksimālās attiecināmās vienības izmaksas Apvienotajā Karalistē (Anglijā) bija 75 EUR par garummetru.

45

Saskaņā ar Dānijā ieviestajām veikto izmaksu pārbaudes procedūrām visu apliecinošo dokumentu pārbaude nebija obligāta. Faktiski pietika ar atbalsta saņēmēja revidenta deklarāciju par atbilstību vides noteikumiem un tiesību normām, tostarp iepirkuma procedūrai. Tāpat arī līdz 2013. gada beigām Dānijas iestādes nepārbaudīja, vai atbalsta saņēmējs pirms maksājuma pieprasījuma iesniegšanas bija faktiski samaksājis iesniegtos rēķinus. Palāta arī konstatēja, ka valsts iestādes nepārbaudīja, vai atbalsta saņēmēju maksājuma pieprasījumos nav iekļauts atskaitāmais PVN, kas nav attiecināmās izmaksas. Tādējādi attiecībā uz vienu no sešiem Palātas pārbaudītajiem NI Dānijā vēlāk tika atmaksāts atskaitāmais PVN, kas veidoja 20 % no kopējām deklarētajām ieguldījuma izmaksām. Kopš 2013. gada beigām ir ieviesta jauna izmaksu pārbaudes procedūra, tomēr Palāta neatrada nekādus pierādījumus, tādus kā pakalpojuma pasūtījums vai oficiāls paziņojums darbiniekiem, kas dokumentāri apliecinātu jaunās procedūras īstenošanu.

46

Apvienotajā Karalistē (Anglijā) Palāta attiecīgā gadījumā pārbaudīja iepirkuma procedūras dokumentus un pakalpojumu līgumus starp atbalsta saņēmējiem un trešām personām par 10 ieguldījumu projektu pārvaldību. Palāta konstatēja gadījumus, kad faktiskās izmaksas bija augstākas par piedāvāto alternatīvo risinājumu izmaksām. Citos gadījumos, analizējot piedāvājumus, tie netika salīdzināti ar kritērijiem, lai mazinātu risku, ka līguma slēgšanas tiesības tiek piešķirtas piedāvājumam ar pārspīlētu cenu (skatīt 8. izcēlumu). Trūkums ir arī tas, ka valsts iestādes pašas neapmeklēja projektu izpildes vietas, lai nodrošinātu atbalstīto NI patiesumu un lietderību, jo īpaši, ņemot vērā augstās atbalsta likmes un tāda preventīva faktora kā atbalsta saņēmēju būtiska finansiālā līdzdalība trūkumu.

8. izcēlums

Nesamērīgi augstu izmaksu piemēri Apvienotajā Karalistē (Anglijā)

Trijos no desmit uz vietas apmeklētajiem projektiem iepirkuma procedūras dokumenti uzrādīja, ka NI izmaksas bija lielākas nekā vajadzīgs, jo bija pieejamas arī citas — lētākas alternatīvas. Piemēram, aviopārvadājumu pakalpojumu izmantošanas, kokmateriālu izvešanas un zemes sagatavošanas darbu, kā arī vēsturiskas būves atjaunošanas projektu gadījumā izraudzīto piedāvājumu izmaksas bija par attiecīgi 65 %, 139 % un 31 % augstākas nekā konkurentiem.

Citos trijos uz vietas apmeklētajos projektos tika izraudzīti piedāvājumi ar zemākajām izmaksām. Tomēr, tā kā nekādas kritēriju sistēmas piedāvājumu izmaksu samērīguma novērtēšanai nav, ar izmaksu samērīgumu saistītais risks nav mazinājies, piemēram, gadījumos, kad visiem NI piedāvājumiem ir noteikta pārspīlēta cena.

47

Itālijā (Apūlijā) revīzija uzrādīja, ka NI izmaksas attiecībā uz sausā krāvuma akmens sienām sistemātiski līdzinājās maksimālajām attiecināmajām vienības izmaksām. Lai gan Palāta konstatēja tikai to, ka maksimālās attiecināmās vienības izmaksas bija noteiktas augstā līmenī, ir skaidrs, ka NI projektu īstenošana dažādos apstākļos atkarībā no atrašanās vietas (kalnaina zeme vai līdzenums), pieejamības vai zemes stāvokļa paredz vismaz dažu ieguldījuma izmaksu diferencēšanu (skatīt 9. izcēlumu).

48

Turklāt rēķinos, kurus uzrādīja četru (no sešiem) Itālijā (Apūlijā) apmeklēto NI projektu atbalsta saņēmēji, nebija sniegta pietiekama informācija, lai noskaidrotu atjaunoto sausā krāvuma akmens sienu lielumu un būvdarbu izpildes vietu. Tas nozīmē, ka valsts iestādes nevarēja nodrošināt atbalstīto darbību izmaksu samērīgumu vai atbilstību realitātei.

9. izcēlums

Nesamērīgi augstu izmaksu piemēri Itālijā (Apūlijā)

Sausā krāvuma akmens sienu projektu atbalsta nosacījumi ļāva saņēmējiem izmantot savu saimniecību darbaspēku, lai attaisnotu daļu būvdarbu izmaksu. Pārējie būvdarbi bija jāveic ārējiem darbuzņēmējiem, un izdevumi bija jāpamato ar rēķiniem. Līdztekus NI izmaksu sistemātiskai pielīdzināšanai maksimālajām attiecināmajām izmaksām ārējo darbuzņēmēju atlasē nebija jāizmanto iepirkuma procedūra.

Par to, ka sausā krāvuma akmens sienām noteiktās maksimālās attiecināmās vienības izmaksas bija noteiktas augstā līmenī, liecina fakts, ka maksimālās attiecināmās vienības izmaksas 2011. gada uzaicinājumā iesniegt pieteikumus bija par 23 % zemākas nekā 2009. gada uzaicinājumā iesniegt pieteikumus. Lai gan bija panākts šis samazinājums, NI atbalsta pieprasījums joprojām pārsniedza pieejamo finansējumu.

Iepirkuma procedūras trūkums kopā ar izmaksu sistemātisku pielīdzināšanu augstā līmenī noteiktajām maksimālajām attiecināmajām vienības izmaksām apdraud atbalsta izmaksu lietderību.

Problēmas ar izmaksu samērīgumu bija lielākajā daļā Palātas revidēto NI

49

II pielikumā ir sniegta sīka informācija par visiem 28 projektiem, kas tika apmeklēti uz vietas, kā arī individuāli novērtējumi par to, vai šie projekti ietvēra ienesīguma elementus un vai to izmaksas bija samērīgas. Tajā ir ietverts arī Palātas vispārējais novērtējums par projektu izmaksu lietderību.

50

Kā norādīts 34. punktā, 71 % revīzijā pārbaudīto projektu bija efektīvi tādā ziņā, ka tie palīdzēja sasniegt ar lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu saistītus mērķus. Tomēr 75 % no šiem projektiem Palāta konstatēja nesamērīgu izmaksu pazīmes. Kopējā izmaksu efektivitātes un samērīguma analīze rāda, ka kopumā tikai pieci no 28 revīzijā pārbaudītajiem NI (t. i., 18 %) izmaksu ziņā lietderīgi veicināja agrovides mērķu sasniegšanu. Problēmas ar ieguldījumu izmaksu samērīgumu var būt raksturīgas ne tikai revīzijai izraudzītajiem projektiem, jo konkrētie gadījumi ir tieši saistīti ar nepilnībām dalībvalstu kontroles sistēmās, kā aprakstīts 41.–48. punktā.

Nepilnības, kas 2007.–2013. gada periodā ietekmēja NI atbalsta izmaksu lietderību, līdz 2014.–2020. gada perioda sākumam vēl nebija novērstas

51

Kopš stājusies spēkā jaunā daudzgadu finanšu shēma 2004.–2020. gadam, dalībvalstīm vai reģioniem, kas vēlas saņemt ELFLA finansējumu, ir jāiesniedz Komisijai apstiprināšanai savas jaunās LAP. Tā ir vienreizēja iespēja Komisijai un dalībvalstīm novērst iepriekšējā perioda nepilnības NI atbalsta plānošanā, pārvaldībā, uzraudzībā un novērtēšanā. Jo svarīgāk tas ir saistībā ar to, kā revīzijai izraudzītās dalībvalstis saglabās vai paplašinās to ieguldījumu klāstu, kuri var pretendēt uz atbalstu¹¹.

52

Palāta novērtēja, cik lielā mērā Komisija un apmeklētās dalībvalstis ir apzinājušas un novērsušas šā ziņojuma abās iepriekšējās sadaļās uzsvērtās nepilnības, lai jaunajā plānošanas periodā uzlabotu NI izmaksu lietderību. Šā novērtējuma pamatā bija četrās revidētajās LAP¹² ietvertā informācija, īstenošanas noteikumi, pamatnostādnes un revīzijas laikā pieejamās pārvaldības un kontroles procedūras. Turklāt Palāta pārbaudīja saziņu starp Komisiju un četrām dalībvalstīm pēc tam, kad Komisija bija pārskatījusi LAP projektus. Kopumā Palātas gūtie pierādījumi liecina par to, ka koriģējoši pasākumi vēl nav veikti saistībā ar lielāko daļu Palātas konstatēto nepilnību (skatīt 60. līdz 71. punktu).

53

Viens no iemesliem, kas izskaidro līdz šim novērotos ierobežotos uzlabojumus, ir tas, ka Komisija un dalībvalstis nedarīja visu iespējamo, lai savlaicīgi atklātu iespējamās nepilnības. Jo īpaši valstu iestādes pietiekami neanalizēja pārbaudēs atklāto pārkāpumu cēloņus, lai uzlabotu shēmas pārvaldību.

54

Valstu iestāžu veiktās pārbaudes uz vietas¹³ pārkāpumus uzrādīja ļoti bieži. Portugālē (tās kontinentālajā daļā) 50 % no valsts iestāžu pārbaudītajiem projektiem tika konstatēti pārkāpumi vai NI galīgā izmantošana bija augstākā mērā produktīva (piemēram, radīja ienesīgumu). Itālijā (Apūlijā) pārkāpumi tika konstatēti 27 % no valsts iestāžu pārbaudītajiem NI, savukārt Apvienotajā Karalistē (Anglijā) NI atbalsta noteikumu pārkāpumi tika atklāti aptuveni 10 % gadījumu. Palāta nesaņēma informāciju par Dānijas iestāžu veiktajām pārbaudēm¹⁴.

55

Tomēr, izņemot Dāniju, atklātos pārkāpumus valstu iestādes izmantoja tikai ierobežotā apmērā. Tās galvenokārt tos izmantoja, lai samazinātu attiecīgajiem atbalsta saņēmējiem izmaksājamās summas, bet neanalizēja pārkāpumu cēloņus, lai noteiktu tos shēmas pārvaldības aspektus, kuri būtu jāuzlabo.

56

Komisija ir atbildīga par NI shēmu pareizas īstenošanas uzraudzību dalībvalstīs. Šajā saistībā būtiska nozīme ir revīzijas apmeklējumiem, lai konstatētu nepilnības, kas skar pārvaldības procedūru izpildi (piemēram, projektu atlasi, izmaksu samērīguma pārbaudes, ticamu uzraudzības datu sagatavošanu u. c.) un kuras nevar atklāt dokumentu pārbaudēs. Tomēr Palāta konstatēja, ka Komisija savas revīzijas veica pārāk vēlu, lai palīdzētu dalībvalstīm apzināt un novērst 2007.–2013. gada īstenošanas periodā atklātos trūkumus. Turklāt laikā, kad Komisija pārbaudīja un apstiprināja LAP 2014.–2020. gadam, šo revīziju rezultāti nebija pieejami nevienā no revīzijai izraudzītajām dalībvalstīm, izņemot Itāliju (Apūliju)¹⁵. Tas nozīmē to, ka Komisija nevarēja izmantot šo revīziju galīgos rezultātus, lai pirms jauno LAP apstiprināšanas pieprasītu dalībvalstīm tajās atspoguļot vajadzīgos novēršanas pasākumus. Līdzko Komisija apstiprina LAP un ES līdzekļi kļūst pieejami dalībvalstij, Komisijai ir grūtāk nodrošināt, ka dalībvalstis savlaicīgi veic vajadzīgos novēršanas pasākumus¹⁶.

57

Kā redzams 2. tabulā, pirms jauno 2014.–2020. gada LAP apstiprināšanas revīzijas rezultāti nebija pieejami par trim no četrām revīzijai izraudzītajām dalībvalstīm.

2. tabula

Komisijas veikto NI revīziju laiks attiecībā pret 2014.–2020. gada LAP apstiprināšanas laiku

Dalībvalsts | Komisijas veiktās revīzijas laiks | Revīzijas statuss | 2014.–2020. g. LAP apstiprināšanas laiks
Portugāle (tās kontinentālā daļa) | 2014. g. februāris | Tiek veikta | 2014. g. decembris
Apvienotā Karaliste (Anglija) | 2014. g. jūnijs | Tiek veikta | 2015. g. februāris
Dānija | 2014. g. oktobris | Tiek veikta | 2014. g. decembris

58

Uzraudzības un novērtēšanas rezultātā Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu spēt apzināt problēmas, gūt atziņas un šo informāciju izmantot, sagatavojot un pārskatot LAP projektus. Tomēr, kā norādīts 25.–31. punktā, uzraudzība sniedza informāciju tikai par faktiskajiem izdevumiem, atbalsta saņēmēju skaitu un kopējiem ieguldījumiem. Starpposma novērtējumi nesniedza būtisku informāciju par īstenošanu un izpildi. Tas vēl vairāk apgrūtināja to nepilnību savlaicīgu apzināšanu un novēršanu, kas ietekmē NI atbalsta izmaksu lietderību.

59

Nākamajos punktos ir sniegta Palāta analīze par to, cik lielā mērā Komisija un apmeklētās dalībvalstis ir novērsušas šā ziņojuma abās iepriekšējās sadaļās norādītās nepilnības.

Papildināmība sinerģijas veicināšanai darbības līmenī ne vienmēr ir sasniegta

60

Palāta konstatēja, ka divas no četrām revīzijai izraudzītajām dalībvalstīm (Dānija un Itālija (Apūlija)) atbalstu NI neīstenoja kā papildinājumu citām atbalsta shēmām (skatīt 20. punktu). Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam Dānija, tāpat kā Apvienotā Karaliste un Portugāle, neienesīgus ieguldījumus plāno īstenot sinerģijā ar citiem lauku attīstības pasākumiem un/vai vides shēmām. Jaunā ELFLA regula paredz iespēju īstenot integrētus projektus attiecībā uz ieguldījumiem materiālos līdzekļos, kur viens un tas pats atbalsta saņēmējs iesniedz vienu pieteikumu par vismaz divos dažādos pasākumos vai apakšpasākumos ietverto darbību īstenošanu. Tikai Dānijas LAP ir skaidri norādīta iespēja saņemt atbalstu integrētiem projektiem, kuros triju veidu NI (mitrāju izveide, zemieņu ekstensifikācija un dabiskā ūdens līmeņa apstākļu atjaunošana Natura 2000 teritorijās) ir apvienoti ar jauno 10. pasākumu “Agrovide un klimats”. Jaunākajā Itālijas (Apūlijas) LAP projektā nav paredzēta NI īstenošana sinerģijā ar citiem ELFLA pasākumiem vai citām vides shēmām.

61

Palāta norāda, ka atbalsts jaunajā 10. pasākumā “Agrovide un klimats” paredzētajai sausā krāvuma akmens sienu saglabāšanai Portugālē (tās kontinentālajā daļā) ir būtībā tāds pats kā iepriekšējā plānošanas perioda 214. pasākumā “Agrovides maksājumi” paredzētais. Palāta neatrada nekādus pierādījumus tam, ka valsts iestādes būtu risinājušas problēmu saistībā ar sausā krāvuma akmens sienu saglabāšanai un atjaunošanai paredzētā atbalsta pārklāšanos (skatīt 22. punktu).

Trūkst piemērotu rādītāju un izpildes datu, kas papildinātu resursu un tiešo rezultātu datus

62

Palāta konstatēja, ka nav uzraudzības rādītāju, lai novērtētu NI atbalsta rezultātus 2007.–2013. gada plānošanas periodā. Tādējādi informācija par izpildi attiecās tikai uz atbalstīto saimniecību skaitu un izdotajām summām, jo rezultātu rādītāji ieguldījumu pasākumam bija nepiemēroti (skatīt 26.–29. punktu). Turklāt Palāta norādīja, ka neviena no apmeklētajām dalībvalstīm kopīgo rādītāju kopumu nebija papildinājusi ar NI specifiskiem rezultātu rādītājiem. Komisija pārskatīja izpildes sistēmu, ko savās LAP bija ierosinājušas revīzijai izraudzītās dalībvalstis. Pārskats ietvēra dalībvalstu atbilstību 2014.–2020. gada uzraudzības un novērtēšanas sistēmas prasībām¹⁷. Jo īpaši Komisija pārbaudīja, vai LAP ir ietverti kopīgi konteksta, rezultātu un iznākuma rādītāji un norādīti sasniedzami mērķi un atskaites punkti saistībā ar ierosinātajiem budžeta piešķīrumiem.

63

Tomēr jaunais kopīgo rādītāju kopums ietver rezultātu rādītājus tikai prioritārajās jomās, kuras atbalsta vairāki pasākumi. Tas nozīmē, ka — tāpat kā iepriekšējā periodā — nav kopīgu rādītāju, kas novērtētu atsevišķu pasākumu vai apakšpasākumu sasniegtos rezultātus. Tā kā budžeta piešķīrumi tiek veikti pasākumu/apakšpasākumu līmenī, Palāta uzskata, ka, lai noteiktu problēmu cēloni un efektīvi plānotu novēršanas darbības, ir jānovērtē atsevišķu pasākumu/apakšpasākumu rezultāti. Tas būs grūti, ja rezultāti tiek novērtēti tikai prioritāro jomu līmenī. Piemēram, ja noteiktas prioritārās jomas mērķi netiek sasniegti, būs grūti noteikt, kura pasākuma vai apakšpasākuma īstenošana kavējas vai kuri no tiem visvairāk palīdz sasniegt noteiktos mērķus. 10. izcēlumā ir aprakstīta 4.4. apakšpasākumam “Neienesīgie ieguldījumi” piemērojamā uzraudzības sistēma. Tajā ir norādīts, ka nekāda izpildes informācija attiecībā uz NI rezultātiem netiks sagatavota.

64

Jaunajās 2014.–2020. gada LAP, ko sagatavojušas revīzijai izraudzītās dalībvalstis, neviens papildu rādītājs saistībā ar atbalstu NI nav paredzēts.

10. izcēlums

Uzraudzības sistēma, kas piemērojama 4.4. apakšpasākumam “Neienesīgie ieguldījumi”

NI var potenciāli atbalstīt vismaz trīs prioritārās jomas, kas saistītas ar lauku attīstības prioritāti “Atjaunot, saglabāt un uzlabot ekosistēmas”:

ο4A) atjaunot, saglabāt un uzlabot bioloģisko daudzveidību (tostarp Natura 2000 teritorijās un apgabalos, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi) un augstas dabas vērtības zemes, kā arī Eiropas ainavu stāvokli;

ο4B) uzlabot ūdens resursu apsaimniekošanu, tostarp mēslošanas līdzekļu un pesticīdu lietošanu, un

ο4C) novērst augsnes eroziju un uzlabot augsnes apsaimniekošanu.

Papildus neienesīgiem ieguldījumiem šīs prioritārās jomas var atbalstīt arī šādi pasākumi: 1. pasākums “Zināšanu pārnese un informācija”, 2. pasākums “Konsultāciju pakalpojumi”, 10. pasākums “Agrovide un klimats”, 11. pasākums “Bioloģiskā lauksaimniecība”, 12. pasākums “Natura 2000 un Ūdens pamatdirektīvas maksājumi” un 13. pasākums “Maksājumi apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi”.

Tomēr kopīgie rezultātu rādītāji ir piemērojami tikai prioritāro jomu līmenī:

οrezultātu rādītāji prioritārajai jomai 4A: R6 — procentuālais daudzums meža vai citas kokaugiem klātās platības, kurā piemēro bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgus pārvaldības līgumus, un R7 — procentuālais daudzums lauksaimniecības zemes, kurā piemēro bioloģiskajai daudzveidībai un/vai ainavām labvēlīgus pārvaldības līgumus;

οrezultātu rādītāji prioritārajai jomai 4B: R8 — procentuālais daudzums lauksaimniecības zemes, kurā piemēro uz ūdenssaimniecības uzlabošanu orientētus pārvaldības līgumus, un R9 — procentuālais daudzums meža zemes, kurā piemēro uz ūdenssaimniecības uzlabošanu orientētus pārvaldības līgumus;

οrezultātu rādītāji prioritārajai jomai 4C: R10 — procentuālais daudzums lauksaimniecības zemes, kurā piemēro uz augsnes apsaimniekošanas uzlabošanu un/vai augsnes erozijas novēršanu orientētus pārvaldības līgumus, un R11 — procentuālais daudzums mežsaimniecības zemes, kurā piemēro uz augsnes apsaimniekošanas uzlabošanu un/vai augsnes erozijas novēršanu orientētus pārvaldības līgumus.

NI specifiskie kopīgie rezultātu rādītāji ir tiešo rezultātu rādītāji, ar kuriem mēra atbalstīto projektu skaitu, jo kopējie izdevumi un kopējie publiskie izdevumi tiek piemēroti pasākumu līmenī (arī 4.1.–4.4. apakšpasākumam).

Tāpēc informācija par NI izpildi būs ļoti ierobežota.

Nepilnības atlases procedūrās

65

Palāta konstatēja nepilnības, kas ietekmē pārredzamību NI projektu pieteikumu atlases procesā un to, kā tiek pārbaudīta pieteikumu iesniedzēju atbilstība galvenajiem atlases kritērijiem (skatīt 24. punktu). Komisijas iespējas novērst šīs problēmas LAP apstiprināšanas procesā ir ierobežotas, jo parasti uzreiz pēc LAP apstiprināšanas sīki izstrādātas atlases procedūras tiek noteiktas valsts tiesību aktos, kas reglamentē shēmas īstenošanu. Taču Komisija pieprasīja dalībvalstīm savās LAP paust apņemšanos izmantot būtiskus atlases kritērijus un projektu pieteikumu atlasē piemērot minimālās robežvērtības. Šādu praksi Palāta ir vairākkārt ieteikusi iepriekšējos īpašajos ziņojumos. Jebkurā gadījumā dalībvalstu izmantoto atlases procedūru pareizu īstenošanu Komisija var uzraudzīt, veicot revīzijas.

66

No revīzijai izraudzītajām dalībvalstīm tikai Apvienotā Karaliste (Anglija) savā LAP bija skaidri norādījusi projektu atlases principus. Sniegtā informācija liecina par to, ka varētu tikt aplūkoti 3. izcēlumā minētie jautājumi, piemēram, iekļaušanas un izslēgšanas kritēriju skaidra noteikšana, pienākumu sadale un punktu sistēmas izmantošana, ietverot minimālo robežvērtību, kuras pārsniegšanas gadījumā pieteikumiem tiek piešķirta prioritāte. Pārējās revīzijai izraudzītās dalībvalstis atsaucās uz atlases kritērijiem, kas tiks noteikti vēlāk. Tomēr revīzijas laikā šie kritēriji nebija izstrādāti.

Atbalsta likmes nav koriģētas, pamatojoties uz ieguldījumu izdevīguma pazīmēm

67

Visās apmeklētajās dalībvalstīs Palāta atklāja NI, kuru izdevīguma pazīmes nebija ņemtas vērā, lai samazinātu tiem piešķirtās augstās atbalsta likmes (skatīt 35.–41. punktu). Jaunā ELFLA regula neienesīgiem ieguldījumiem paredz maksimālo atbalsta likmi 100 % apmērā. Pārskatot LAP projektus, Komisija pārbaudīja, vai dalībvalstu ierosinātās atbalsta likmes atbilst maksimālajām atbalsta likmēm, kas noteiktas regulā. Tomēr Palāta neatrada nekādus pierādījumus tam, ka Komisija būtu pieprasījusi dalībvalstīm samazināt NI atbalsta likmes, pamatojoties uz projektu izdevīguma elementiem.

68

Revīzijai izraudzīto dalībvalstu (izņemot Dāniju) jaunās LAP uzrāda lielu NI atbalsta likmju daudzveidību, kas palielina valstu iestāžu iespējas atbalstu modulēt atbilstoši ieguldījumu izdevīguma pazīmēm. Kopumā ņemot, tas ir neliels uzlabojums, jo tikai Apvienotā Karaliste (Anglija) piemēros konkrētas atbalsta likmes noteikšanas labo praksi katram NI veidam, pamatojoties uz tā izdevīguma pazīmēm. Apvienotā Karaliste (Anglija) uztur visaptverošu kapitālo darbu iespēju sarakstu, kurā atbilstoši attiecīgās kapitālo darbu iespējas izdevīguma pazīmēm ir noteikta atbalsta likme robežās no 10 % līdz 100 %. Tomēr jāatzīmē, ka Palāta atklāja problēmas saistībā ar šīs modulācijas procedūras pareizu piemērošanu 2007.–2013. gada periodā.

Nesamērīgas vai nepietiekami pamatotas izmaksas

69

Neņemot vērā vispārīgus apgalvojumus attiecībā uz dalībvalstu plāniem izmantot atsauces izmaksas un salīdzināt atšķirīgus piedāvājumus, konkrētu uzlabojumu piemērus Palāta konstatēja divu dalībvalstu — Apvienotās Karalistes (Anglijas) un Portugāles (tās kontinentālās daļas) — izmaksu samērīguma pārbaudes procedūrās.

70

Apvienotajā Karalistē (Anglijā) atbalsta saņēmējiem būs jāsniedz skaidra iepirkuma priekšmeta specifikācija, uzaicinājums iesniegt piedāvājumus, vismaz trīs rakstiski izcenojumi, visu piedāvājumu novērtējums un vēlamā piegādātāja atlases pamatojums, atsaucoties uz iepriekš noteiktiem un fiksētiem lietderības kritērijiem. Portugālē (tās kontinentālajā daļā) atsauces izmaksas tiks apstiprinātas, izmantojot neatkarīgus profesionālos kritērijus. Arī Dānija norādīja, ka mitrāju izveides projektu dažādiem posmiem tā plāno izmantot atsauces izmaksas. Tomēr, tā kā šīs izmaksas revīzijas laikā vēl nebija noteiktas, Palāta nevarēja novērtēt, cik piemēroti ir kritēriji, uz kuru pamata tiks noteiktas šīs atsauces izmaksas.

Cita attiecināmības problēma

71

Palāta konstatēja, ka Dānijā prasībām atbilstošiem NI saistībā ar visiem intervences veidiem valsts līmenī tiek plānota priekšizpēte (skatīt 3. izcēlumu). Jaunajā ELFLA regulā ir skaidri noteikts, ka priekšizpētes pasākumi ietilpst attiecināmajos izdevumos pat tad, ja, balstoties uz to rezultātiem, nav veikti ieguldījumu izdevumi¹⁸. Tomēr Palāta uzskata, ka NI atbalsta beznosacījumu piešķiršana priekšizpētei grauj saimnieciskuma principu, jo īpaši, ņemot vērā pieredzi iepriekšējā periodā, kad daudzos gadījumos pēc priekšizpētes ar pozitīvu iznākumu nekādi ieguldījumi tā arī netika veikti. Turklāt Palāta uzskata, ka priekšizpētes plašā izmantošana var ietvert risku, ka citas vispārējās izmaksas, piemēram, maksa par konsultācijām vai profesionālo palīdzību, var būt norādītas kā priekšizpētes izmaksas, tādējādi izvairoties no attiecināmības prasības, ka šādām vispārējām izmaksām ir jābūt saistītām ar faktiskajiem ieguldījumu izdevumiem.

7Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.).

8Ieguldījuma ienesīguma vai izdevīguma pazīmes ir tās, kuru rezultātā vai ar kuru palīdzību palielinās lauku saimniecības vērtība vai ienesīgums. Tās var izpausties kā ekonomiski vai agronomiski ieguvumi, piemēram, ieguldījuma strukturālā loma saimniecības lauksaimniecības sistēmās, ar ieguldījumu saistīto darbību izmaksu samazināšanās vai saimniecības produkcijas pieaugums.

9Kūdrāji ir mitrāji ar biezu, mitru organiskās augsnes slāni (kūdru), ko veido nedzīvu un trūdošu augu materiāls. Kūdrāji ietver purvājus, muklājus, dumbrājus, kūdras purvus un tundru mūžīgā sasaluma joslā.

10Kritēriji, kas iegūti no Valsts būvniecības uzņēmumu asociācijas (AICCOPN) publiskās datubāzes.

11Apvienotajā Karalistē (Anglijā) atbalsts NI joprojām tiks integrēts jaunajā 10. pasākumā “Agrovide un klimats”, kas aizstāj iepriekšējo 214. pasākumu “Agrovides maksājumi”, kā tas ir Portugālē (tās kontinentālajā daļā). Dānijā saglabājas iepriekšējā plānošanas perioda noteikumi attiecībā uz atbalstu NI, un Itālijā (Apūlijā) atbalsta joma ir paplašināta, kā potenciālos atbalsta saņēmējus ietverot valsts sektora iestādes un ieviešot jaunus NI veidus, tādus kā nedzīvojamās akmens būves vai tradicionālās ganību takas (tratturi).

12Dānijai, Portugālei (tās kontinentālajai daļai) un Apvienotajai Karalistei (Anglijai) tās bija apstiprinātās LAP, bet Itālijai (Apūlijai) – jaunākais pieejamais projekts.

1325. pants Komisijas 2011. gada 27. janvāra Regulā (ES) Nr. 65/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku attīstības atbalsta pasākumiem (OV L 25, 28.1.2011., 8. lpp.).

14Papildu dati par kļūdu veidiem un pārkāpumu finansiālo nozīmi nebija pieejami, izņemot Itāliju (Apūliju), kur biežākais pārkāpumu iemesls bija atjaunotās sienas kubikmetru aprēķināšana.

15Itālijas gadījumā Komisijas dienesti neveica NI īstenošanas revīziju Apūlijā. Tā vietā Komisijas veiktā revīzija attiecās uz atbalstu NI Sicīlijā. Līdz 2015. gada jūnijam Apūlijas LAP Komisija vēl nebija apstiprinājusi.

16Apvienotajā Karalistē (Anglijā), Portugālē (tās kontinentālajā daļā) un Itālijā (Sicīlijā) veikto Komisijas revīziju rezultātus attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu Komisija 2015. gada maijā joprojām izskatīja lēmumu pieņemšanas procesa ietvaros, un uz to pamata attiecīgajām dalībvalstīm var tikt piemērotas finanšu korekcijas.

17Kopīgā uzraudzības un novērtēšanas sistēma ir minēta 67. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.), un plašāk izstrādāta Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 808/2014.

18Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 45. pants.

Secinājumi un ieteikumi

72

Saskaņā ar ES lauku attīstības politiku dalībvalstis var izmantot ES budžetu, lai piešķirtu dotācijas neienesīgo ieguldījumu (NI) izmaksu segšanai. NI ir ieguldījumi, kuriem nav jārada nozīmīga ekonomiskā atdeve uzņēmējiem, bet gan jāveicina lauksaimniecības zemes ilgtspējīga izmantošana. NI ir papildinoša loma, palīdzot sasniegt agrovides mērķus vai izpildīt saistības, kas var būt noteiktas citās vides shēmās, vai arī palielinot aizsargājamo teritoriju ekoloģisko vērtību. Tā kā šie ieguldījumi nav ienesīgi, dalībvalstis tiem piemēro publiskā atbalsta likmes, kas ir augstākas par tām, kuras tiek piešķirtas ienesīgiem ieguldījumiem, un bieži vien sasniedz 100 % no ieguldījumu kopējām izmaksām.

73

Revīzijā tika izvirzīts jautājums: “Vai neienesīgie ieguldījumi izmaksu ziņā lietderīgi veicināja lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu?” Palāta kopumā secina, ka atbalsts NI ir veicinājis ar lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu saistītu mērķu sasniegšanu, taču tas noticis izmaksu ziņā nelietderīgā veidā.

74

Palāta konstatēja, ka NI atbalstu dalībvalstis novirzīja tādiem ieguldījumiem, kas varētu efektīvi apmierināt to vajadzības agrovides politikas jomā. To apstiprināja Palātas atlasītie un apmeklētie projekti, no kuriem 71 % atbilda dalībvalstu noteiktajām agrovides vajadzībām un mērķiem, jo īpaši saistībā ar ainavas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību. Tomēr NI papildinošā loma, palīdzot sasniegt citu agrovides shēmu īpašos mērķus, ne vienmēr tika īstenota. Bieži vien NI netika īstenoti sinerģijā ar citām shēmām, un atbalsts tika piešķirts saņēmējiem, kas nebija uzņēmušies nekādas papildu saistības agrovides jomā vai bija guvuši labumu no citām vides atbalsta programmām. Palāta uzskata, ka tas samazināja NI iespējamo ietekmi uz vidi (19.–23. punkts un 32.–34. punkts).

1. ieteikums
Papildināmība un sinerģija ar citām atbalsta shēmām

a)Lai veicinātu spēcīgāku sinerģisko ietekmi nolūkā sasniegt agrovides mērķus, NI papildinošā loma jāpalielina līdz maksimumam. Šim nolūkam Komisijai jāmudina dalībvalstis īstenot NI lielākā sinerģijā ar citiem lauku attīstības pasākumiem un/vai vides shēmām. Konkrētāk, Komisijai jāuzrauga, kā attiecīgās dalībvalstis īsteno NI, un šajā nolūkā jāizmanto savi gada īstenošanas ziņojumi, sākot ar 2017. gadu, tajos norādot arī to NI projektu skaitu un īpatsvaru, kas īstenoti sinerģijā ar citiem lauku attīstības pasākumiem vai vides atbalsta shēmām, ieskaitot integrētos projektus.

b)Dalībvalstīm savos novērtējuma plānos jāsniedz vērtējums par to, cik lielā mērā NI tiek īstenoti sinerģijā ar citiem lauku attīstības pasākumiem vai vides shēmām.

75

Atbalsta kopējo efektivitāti mazināja nepilnības dalībvalstu izmantotajās atlases procedūrās. Šo nepilnību dēļ dalībvalstis finansēja ieguldījumus, kas nevarēja pretendēt uz ES finansējumu un tādējādi neveicināja atbalsta shēmas mērķu sasniegšanu, vai izraudzījās projektu pieteikumus, pienācīgi nepārbaudot to atbilstību būtiski svarīgiem atlases kritērijiem. Turklāt dažas dalībvalstis izmantoja atlases procedūras, kas nebija pilnībā pārredzamas (24. punkts).

2. ieteikums
NI projektu pieteikumu atlase

a)Dalībvalstīm jānodrošina atlases procedūru pārredzamība un efektīva īstenošana. Proti, dalībvalstīm jāpublisko visi NI atlasē un prioritāšu noteikšanā izmantotie kritēriji un efektīvi jāpārbauda atbilstība šiem kritērijiem. Dalībvalstīm arī jānodrošina atbilstīga pienākumu sadale starp organizācijām un personām, kas iesaistītas pieteikumu nosūtīšanā un atlasē.

b)Jaunajā plānošanas periodā Komisijai jāsniedz norādījumi dalībvalstīm par atlases kritērijiem, pienācīgi ņemot vērā to pārredzamību un svarīgumu, un jāpārbauda, vai dalībvalstis piemēro atbilstošas procedūras projektu atlasē.

76

Revīzijā atklājās, ka ne Komisijai, ne arī dalībvalstīm nebija būtiskas informācijas par NI atbalsta tiešajiem rezultātiem. Trūka tādu izpildes pamatdatu kā atjaunoto tradicionālo struktūru vai ainavas elementu skaita pieaugums vai arī datu par to, cik lielā mērā NI ir veicinājuši bioloģiskās daudzveidības aizsardzību. Tam varētu būt vairāki iemesli. Pirmkārt, dalībvalstis plānošanas posmā nenoteica bāzes rādītājus, uz kuru pamata varētu racionāli sadalīt resursus un pēc tam salīdzināt gūtos panākumus. Otrkārt, ar kopīgajiem uzraudzības rādītājiem, kurus izmantoja izpildes datu apkopošanai dalībvalstu un ES līmenī, tika mērīti tikai resursu un rezultātu dati, tādi kā izdevumu apjoms, atbalstīto saimniecību skaits un kopējais ieguldījumu apjoms.

77

Konkrētu rezultātu rādītāju trūkuma dēļ dažas dalībvalstis NI novērtējumu sasaistīja ar citu vides shēmu novērtējumu, cerot, ka šo shēmu rezultātu tendence varētu norādīt uz to, ka NI rezultāti ir līdzīgi, lai gan objektīvu datu par NI atbalsta iznākumu nebija (skatīt 25.–31. punktu).

3. ieteikums
Uzraudzība un novērtēšana

a)Komisijai jānodrošina, ka NI devums ES agrovides mērķu sasniegšanā tiek uzraudzīts vai vismaz īpaši novērtēts 2014.–2020. gada plānošanas perioda novērtējumu laikā. Šim nolūkam Komisijai jāiesaka, lai dalībvalstis, kurās atbalsts NI ir ievērojams, nosaka konkrētus rezultātu rādītājus visbiežāk finansētajiem NI veidiem.

b)Par šiem rādītājiem dalībvalstīm jāziņo savos gada īstenošanas ziņojumos, sākot ar 2016. gada jūniju. Šīm dalībvalstīm savos novērtējuma plānos jāiekļauj NI rezultātu novērtējums.

78

Lielākā daļa Palātas apmeklēto projektu sniedza pozitīvu ieguldījumu dalībvalstu agrovides vajadzību apmierināšanā un mērķu sasniegšanā, tomēr, lai šis ieguldījums būtu izmaksu ziņā lietderīgs, ir svarīgi, lai atbalstīto NI izmaksas būtu samērīgas un pamatotas. Vēl jo vairāk tas attiecas uz augstajām publiskā finansējuma likmēm (līdz pat 100 %), kuru dēļ atbalsta saņēmēji var būt mazāk motivēti ierobežot izmaksas. Tomēr 75 % no šiem projektiem Palāta konstatēja skaidras norādes par nesamērīgām izmaksām. Tādējādi tikai pieci no 28 pārbaudītajiem projektiem (18 %) izrādījās izmaksu ziņā lietderīgi.

79

Konstatētās nepilnības attiecībā uz NI izmaksu samērīgumu ir raksturīgas ne tikai revīzijai izraudzītajiem projektiem, jo konkrētie gadījumi ir tieši saistīti ar nepilnībām dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmās. Proti, dalībvalstis atlīdzināja ieguldījumu izmaksas, pamatojoties uz vienības izmaksām, kas bija daudz augstākas par faktiskajām tirgus izmaksām, vai pienācīgi nepārbaudīja deklarēto izmaksu patiesumu, vai arī pieņēma visdārgāko piedāvājumu ieguldījumu veikšanai, nepieprasot pamatojumu no atbalsta saņēmējiem vai nesalīdzinot piedāvātās izmaksas ar noteiktiem kritērijiem.

80

Turklāt visās revīzijai izraudzītajās dalībvalstīs Palāta atklāja vairākus gadījumus, kad neienesīgiem ieguldījumiem ar acīmredzamām izdevīguma pazīmēm tika piemērotas šāda veida ieguldījumiem noteiktās maksimālās atbalsta likmes, kas nozīmēja to, ka vairumā gadījumu tie tika pilnībā finansēti no publiskajiem līdzekļiem. Pēc Palātas domām, tas, ka dalībvalstis šīs augstās atbalsta likmes nesamazināja, ņemot vērā izdevīguma aspektus, nozīmēja to, ka saistītās ieguldījumu izmaksas tika pārmaksātas. Patiešām, tās atskaitot no ieguvumiem, ko ieguldījumi nodrošināja atbalsta saņēmējiem, šīs izmaksas patiesībā varētu būt mazākas par piešķirto atbalstu (skatīt 35.–50. punktu).

4. ieteikums
Atbalsta likmju intensitāte un izmaksu samērīgums

a)Dalībvalstīm pēc iespējas ātrāk jāizstrādā atbilstīgi kritēriji to NI izdevīguma pazīmju noteikšanai, kuriem tiek piemērotas augstākās atbalsta likmes. Šajos kritērijos jāņem vērā, piemēram, ekonomiskais ieguvums, agronomiskais ieguvums, finansiālās palīdzības līmenis, kas vajadzīgs, lai veicinātu NI izmantošanu, un atbalsta pamatlikme, kas piemērojama ienesīgiem ieguldījumiem tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā. Pamatojoties uz šo novērtējumu, dalībvalstīm jāmodulē atbalsta intensitāte.

b)Komisijai arī jāsniedz turpmāki norādījumi attiecībā uz šādu kritēriju izveidi un ar Uzraudzības komitejas palīdzību jāveicina to ieviešana.

c)Dalībvalstīm bez kavēšanās jāievieš procedūras, lai nodrošinātu, ka atbalstīto NI izmaksas nepārsniedz tirgū piedāvāto līdzīga veida preču, pakalpojumu vai būvdarbu izmaksas. Konkrētāk, dalībvalstīm jānosaka atbilstoši kritēriji un/vai atsauces izmaksas, pamatojoties uz kurām dalībvalstu veikto administratīvo pārbaužu laikā tiek sistemātiski pārbaudītas NI izmaksas. Šajā procesā ir jāpārbauda pierādījumi, ka deklarētās izmaksas atbalsta saņēmējiem ir faktiski radušās.

d)Apstiprinot dalībvalstu LAP 2014.–2020. gadam, Komisijai būtu jāņem vērā dalībvalstu sniegtā informācija attiecībā uz pasākumu kontrolējamību un pārbaudāmību, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis nosaka un ievieš piemērotas izmaksu samērīguma procedūras.

e)Komisijai saskaņā ar daudzgadu revīzijas plānu jāpārbauda, vai dalībvalstis efektīvi veic pārbaudes, kas paredzētas izmaksu samērīguma nodrošināšanai.

81

ELFLA atbalsts NI turpinās arī 2014.–2020. gada plānošanas periodā, bet Komisija un dalībvalstis vēl nav novērsušas lielāko daļu Palātas konstatēto nepilnību. Galvenais iemesls ir tas, ka tās nedarīja pietiekami daudz, lai savlaicīgi atklātu nepilnības un līdz ar to vajadzīgos koriģējošos pasākumus varētu veikt pirms jaunā perioda sākuma. No vienas puses, dalībvalstis neanalizēja savās pārbaudēs atklāto pārkāpumu cēloņus, lai uzlabotu shēmas pārvaldību. No otras puses, Komisija savas revīzijas veica pārāk vēlu, lai palīdzētu dalībvalstīm apzināt un novērst 2007.–2013. gada īstenošanas periodā atklātos trūkumus pārvaldībā (skatīt 51.–71. punktu).

5. ieteikums
Pārvaldības trūkumu apzināšana

a)Pirms tiek veiktas pirmās 2014.–2020. gada perioda pārbaudes uz vietas, dalībvalstīm jānosaka metode šo pārbaužu laikā atklāto kļūdu cēloņu savlaicīgai konsolidācijai un analīzei. Šīs analīzes rezultātiem attiecīgā gadījumā būtu jānodrošina uzlabojumi NI shēmas pārvaldības un kontroles sistēmās. Par šiem uzlabojumiem dalībvalstīm jāziņo savos gada īstenošanas ziņojumos, sākot ar 2016. gada jūniju.

b)Plānojot turpmākas revīzijas, Komisijai pienācīgi jāņem vērā Palātas konstatēto nepilnību apmērs šajā izdevumu jomā neatkarīgi no tā ierobežotā finansiālā nozīmīguma.

Šo ziņojumu 2015. gada 11. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Augustyn KUBIK.

Revīzijas palātas vārdā

priekšsēdētājs
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Pielikumi

I pielikums

ELFLA pasākuma “Atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā” galvenās iezīmes

2007.–2013. gada plānošanas periods
2014.–2020. gada plānošanas periods

Nosaukums/
apraksts
216. pasākums — “Atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem”.
Ieguldījumi, kas nerada būtisku lauku saimniecības vērtības vai ienesīguma pieaugumu.
4.4. pasākums “Atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem, kas saistīti ar agrovides un klimata mērķu sasniegšanu”.
Ieguldījumi, kas nerada būtisku lauku saimniecības vērtības vai ienesīguma pieaugumu.

Pamatojums
Neienesīgie ieguldījumi ir jāatbalsta, ja tie ir vajadzīgi, lai:

—izpildītu agrovides shēmās noteiktās saistības;

—sasniegtu citus agrovides mērķus;

—saimniecībās paaugstinātu Natura 2000 teritorijas vai citu augstas dabas vērtības teritoriju estētisko vērtību.

Ir jāatbalsta NI, kas saistīti ar agrovides un klimata mērķu sasniegšanu, tostarp:

—bioloģiskās daudzveidības aizsardzības statusu sugām un dzīvotnēm;

—Natura 2000 teritorijas vai citas augstas dabas vērtības sistēmas estētiskās vērtības paaugstināšanu dalībvalstīs.

Atbalsta saņēmēji

—Lauksaimnieki un/vai zemes apsaimniekotāji

—Lauksaimnieki un/vai zemes apsaimniekotāji

Darbību veidi

—Zemes izmantošanas maiņa;

—mitrāju atjaunošana;

—lauksaimniecības zemes pārveidošana par purvaini;

—biotopu/dzīvotņu izveide/pārvaldība;

—daudzgadīgo augu ar augstu vērtību apsaimniekošana.

—Kapitālie darbi saskaņā ar saistībām agrovides un klimata jomā;

—žogu uzstādīšana un citi darbi, kas vajadzīgi, lai veicinātu aizsardzību un pārvaldību;

—mitrāju un tīreļu atjaunošana;

—ainavu un objektu atjaunošana;

—sausā krāvuma akmens sienas.

II pielikums

Uz vietas apmeklēto NI kopsavilkums

Dalībvalsts | Apraksts | ELFLA apstiprinātais finansējums (EUR) | Papildināmība¹ | NI² | Atbalsta likme (%) | Vides mērķis³ | Atbilstība⁴ | Izmaksu samērīgums⁵ | Kopējā izmaksu lietderība⁶
Sinerģija | Vispārējā | Ierosinātais | Ņemts vērā
Dānija⁷ | Stādījumi | 107 786 |  | Jā | Daļēji | 60 | Ainavas un biotopu uzlabošana | Jā | Jā | Nē | Nē
Dānija | Ganības | 29 132 |  | Jā | Daļēji | 75 | Ainavas un biotopu uzlabošana | Jā | Daļēji | Nē | Nē
Dānija | Mitrājs | 2 089 870 |  | Jā | Jā | 100 | Ūdens vides aizsardzība/uzlabošana | Nē | Daļēji | Nē | Nē
Dānija | Mitrāja priekšizpēte | 48 523 |  | Jā | Nē | 100 | Ūdens vides aizsardzība/uzlabošana | Nē | Nē | Nē | Nē
Dānija | Dzīvžogi | 6926 |  | Jā | Daļēji | 60 | Ainavas un biotopu uzlabošana | Jā | Jā | Nē | Nē
Dānija | Ganības | 43 529 |  | Jā | Daļēji | 75 | Ainavas un biotopu uzlabošana | Jā | Jā | Nē | Nē
Itālija | Sausā krāvuma akmens sienas | 251 245 |  | Jā | Daļēji | 100 | Ainava | Nē | Nē | Nē | Nē
Itālija | Sausā krāvuma akmens sienas | 975 328 |  | Jā | Daļēji | 100 | Ainava | Jā | Jā | Nē | Nē
Itālija | Sausā krāvuma akmens sienas | 208 760 |  | Jā | Daļēji | 100 | Ainava | Jā | Jā | Nē | Nē
Itālija | Sausā krāvuma akmens sienas | 200 397 |  | Jā | Daļēji | 100 | Ainava | Jā | Daļēji | Nē | Nē
Itālija | Mitrāji | 35 759 |  | Jā | Nē | 100 | Bioloģiskā daudzveidība, ainava | Nē | Nē | Nē | Nē
Itālija | Mitrāji | 492 196 |  | Jā | Jā | 100 | Bioloģiskā daudzveidība, ainava | Nē | Nē | Jā | Nē
Apvienotā Karaliste⁸ | Piekartilts | 407 408⁹ | Jā |  | Jā | 99 | Ainava | Jā | Daļēji | Nē | Nē
Apvienotā Karaliste | Piekļuves objekti — mitrāji | 264 576 | Jā |  | Jā | 99 | Publiskā piekļuve un dzīvās dabas aizsardzība | Jā | Jā | Jā | Jā
Apvienotā Karaliste | Stiebru zālājs | 294 845 | Jā |  | Daļēji | 95 | Bioloģiskā daudzveidība, dzīvās dabas aizsardzība | Nē | Nē | Nē | Nē
Apvienotā Karaliste | Akmens siena, koku stādīšana | 166 883 | Jā |  | Daļēji | 65 | Bioloģiskā daudzveidība, ainava | Jā | Jā | Jā | Jā
Apvienotā Karaliste | Augstie zemienes purvi | 1 027 307 | Jā |  | Jā | 100 | Bioloģiskā daudzveidība, dzīvās dabas aizsardzība | Jā | Daļēji | Nē | Nē
Apvienotā Karaliste | Kūdrājs | 1 710 408 | Jā |  | Daļēji | 100 | Bioloģiskā daudzveidība un resursu aizsardzība | Jā | Jā | Nē | Nē
Apvienotā Karaliste | Kūdrājs | 1 153 002 | Jā |  | Jā | 100 | Bioloģiskā daudzveidība un resursu aizsardzība | Jā | Jā | Jā | Jā
Apvienotā Karaliste | Akmens siena | 159 183 | Jā |  | Daļēji | 68 | Ainava | Jā | Jā | Jā | Jā
Apvienotā Karaliste | Kūdrājs | 622 402 | Jā |  | Daļēji | 89 | Bioloģiskā daudzveidība un resursu aizsardzība | Jā | Jā | Jā | Jā
Apvienotā Karaliste | Vēsturiskas ēkas | 284 775 | Jā |  | Nē | 93 | Ainava | Nē | Nē | Nē | Nē
Portugāle | Tradicionālās struktūras | 21 721 | Jā |  | Nē | 100 | Ainava | Nē | Nē | Nē | Nē
Portugāle | Sausā krāvuma akmens sienas | 59 500 | Jā |  | Daļēji | 100 | Ainava | Jā | Jā | Nē | Nē
Portugāle | Sausā krāvuma akmens sienas | 59 500 | Jā |  | Daļēji | 100 | Ainava | Jā | Daļēji | Nē | Nē
Portugāle | Sausā krāvuma akmens sienas | 59 500 | Jā |  | Daļēji | 100 | Ainava | Jā | Daļēji | Nē | Nē
Portugāle | Sausā krāvuma akmens sienas | 59 479 | Jā |  | Daļēji | 100 | Ainava | Jā | Daļēji | Nē | Nē
Portugāle | Tradicionālās struktūras | 25 876 | Jā |  | Jā | 100 | Ainava | Jā | Daļēji | Nē | Nē

1Papildināmība: tika uzskatīts, ka NI projekti ir īstenoti sinerģijā, ja NI līdzekļi papildināja maksājumus no citiem ELFLA pasākumiem un/vai citām vides shēmām. Vispārējā papildināmība attiecas uz projektiem, kas netika īstenoti sinerģijā ar citām shēmām, bet kuriem bija kopīgi vispārējie mērķi.

2NI projektu izdevīguma elementu nozīmes novērtējums: ja nebija pazīmju, ka ieguldījums nodrošina un/vai ietver būtiskus izdevīguma elementus, to uzskatīja par neienesīgu. Ja konstatētie izdevīguma elementi netika atzīti par būtiskiem, bet tā kā, ņemot vērā ļoti augstās piešķirtā atbalsta likmes, Palāta uzskatīja, ka šie elementi būtu jāņem vērā, lai šīs atbalsta likmes samazinātu, ieguldījums tika uzskatīts par daļēji ienesīgu. Ieguldījumi, kas skaidri ietekmēja atbalsta saņēmēja galveno komerciālo vai ražošanas darbību, tika uzskatīti par tādiem, kas nodrošina “būtisku” izdevīguma elementu.

3Novērtējums par to, vai NI projekts palīdzēja sasniegt ierosināto vides mērķi vai mērķus (jā/nē). Ja NI tika novērtēti kā prasībām neatbilstoši, Palāta uzskata, ka attiecīgais NI projekts nepalīdz sasniegt pasākuma mērķus.

4NI projekta atbilstības novērtējums saistībā ar tā veidu un izmaksām (jā/nē/daļēji). “Daļēji” nozīmē to, ka ir konstatētas neattiecināmas izmaksas, kas visu NI projektu neietekmē.

5NI projektu izmaksu samērīguma novērtējums (jā/nē). Tajā ir ņemts vērā, vai tika izmantotas atbilstošas iepirkuma procedūras un/vai samērīgas atsauces cenas un vai atbalsta augstā intensitāte atbilda projekta izdevīguma pazīmēm.

6Izmaksu lietderība (jā/nē): neienesīgus ieguldījumus uzskata par izmaksu ziņā lietderīgiem, ja tie atbilst šādiem diviem kritērijiem: i) tie ir efektīvi, t. i., prasībām atbilstoši, apmierina agrovides vajadzības un/vai palīdz sasniegt agrovides mērķus, ko savās LAP ir noteikušas dalībvalstis, un ii) nav pierādījumu, ka tos pašus ieguldījumus varētu veikt ar mazākām izmaksām (t. i., ieguldījumu izmaksas ir samērīgas). Ja efektīvus ieguldījumus varētu veikt ar mazākām izmaksām, šādu ieguldījumu lietderība samazinātos, jo tos pašus mērķus un/vai rezultātus varētu sasniegt ar mazākām izmaksām.

7Dānijas projektu summas, kas izteiktas DKK, ir konvertētas EUR pēc kursa 0,13 EUR/DKK.

8Apvienotās Karalistes projektu summas, kas izteiktas GBP, ir konvertētas EUR pēc kursa 1,18 EUR/GBP.

9Izskatītajos dotāciju dokumentos nebija sniegta informācija par ELFLA ieguldījumu katrā atsevišķā projektā, kas tika finansēts Apvienotajā Karalistē. Tāpēc 216. pasākuma projektiem Palāta izmantoja Apvienotajā Karalistē no 2007. gada līdz 2015. gada maijam piemēroto vidējo ELFLA līdzfinansējuma likmi, kas bija 74 %. Šī likme tika izmantota, lai aprēķinātu šiem projektiem apstiprinātās ELFLA summas.

III pielikums

NI vajadzību, mērķu un veidu kopsavilkums pa dalībvalstīm

Dalībvalsts
Apzinātās vajadzības un mērķi
NI veidu apraksts

Apvienotā Karaliste (Anglija)

—Dzīvās dabas aizsardzība;

—dabas resursu aizsardzība;

—lauksaimniecības metožu pielāgošana;

—ainavas kvalitātes un iezīmju saglabāšana;

—publiskās piekļuves un izpratnes veicināšana.

—Tradicionālās robežas;

—žogu uzstādīšana kopā ar dabas aizsardzības darbiem;

—ar koku stādīšanu un apsaimniekošanu saistītie pasākumi;

—tīreļu un mitrāju atjaunošana;

—krūmāju un ērgļpaparžu augšanas ierobežošana;

—virsāju un sugām bagātu zālāju atjaunošana;

—ainavu un objektu atjaunošana;

—būves konkrētām sugām;

—saimniecību piekļuves ceļu un vārtu pārbūve.

Portugāle (tās kontinentālā daļa)

—Ainavas kvalitātes un iezīmju saglabāšana;

—lauksaimniecības sistēmu ekoloģiskās struktūras saglabāšana, lai aizsargātu teritorijas ar augstu dabas vērtību;

—konkrētu dzīvotņu saglabāšana.

—Sausā krāvuma akmens sienas;

—tradicionālās struktūras;

—piekrastes zonu aizsardzība;

—žogu uzstādīšana (lai nodrošinātu aizsardzību no savvaļas dzīvniekiem);

—tradicionālās robežas;

—ūdenssaimniecības struktūras.

Dānija

—Dzīvās dabas aizsardzība;

—dabas resursu aizsardzība;

—lauksaimniecības metožu pielāgošana;

—ainavas kvalitātes un iezīmju saglabāšana;

—publiskās piekļuves un izpratnes veicināšana.

—Ainavas un kultūras elementu saglabāšana;

—ainavu un biotopus uzlabojošas veģetācijas izveide;

—dambju atjaunošana;

—darbības, kas veicina lauku dabas mantojuma ilgtspējīgu izmantošanu un publisku piekļuvi tam;

—pastāvīgo mitrāju izveide;

—periodiska un atkārtota lauksaimniecības zemes applūdināšana;

—krūmāju izciršana un žogu uzstādīšana;

—hidroloģisko apstākļu atjaunošana;

—lauksaimniecības zemes pārveidošana par ilggadīgu zālāju.

Itālija (Apūlija)

—Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība;

—augstas dabas vērtības agromežsaimniecības sistēmu aizsardzība un izplatīšana;

—ainavas aizsardzība.

—Sausā krāvuma akmens sienas;

—mazie, mākslīgi izveidotie mitrāji;

—intervences mitrājos, piemēram, dzīvās dabas novērošanas torņi, celiņi;

—intervences dzīvžogos.

Komisijas atbilde

Kopsavilkums

I

NI nebūtu jārada būtiska ekonomiskā atdeve to veicējiem. Tas nenozīmē, ka nevar plānot un pieņemt nekādu ekonomisko atdevi. Lielākajā daļā ieguldījumu vienmēr ir atdeves elements, lai gan ieguldījumi pēc būtības ir absolūti neienesīgi, piemēram, ja uzstāda koku vai krūmu žogus, tos apcērpot vai nocērtot, var iegūt biomasu, kas ir elektroenerģijas avots. Tāpēc ir grūti radīt absolūti neienesīgus ieguldījumus.

Vadošās iestādes var samazināt atbalsta intensitāti, lai gan, ja ir jāsasniedz vides mērķi, ir jāizvērtē šādas samazināšanas ietekme uz pasākuma īstenošanu, lai pārliecinātos, vai tiks sasniegti attiecīgie vides mērķi.

II

Ienesīgiem un neienesīgiem ieguldījumiem piemērotās maksimālā atbalsta likmes atšķiras, jo atbilstoši definīcijai neienesīgie ieguldījumi nav paredzēti būtisku ekonomisko labumu gūšanai. Tāpēc, ja netiktu piemērota augstāka atbalsta likme, agrovides un klimata mērķus varētu nesasniegt.

IV

Komisijas Regulas (ES) Nr. 65/2011 24. panta 2. punkta d) apakšpunktā ir noteikts, ka dalībvalstīm administratīvajās pārbaudēs jānovērtē izmaksu pamatotība, izmantojot piemērotu novērtēšanas sistēmu, piemēram, standarta izmaksas, piedāvājumu salīdzināšanu vai novērtēšanas komitejas iesaistīšanu. Šis noteikums ir saglabāts 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

Dalībvalstīm arī jāpārliecinās, vai projekti atbilst atlases kritērijiem, kas noteikti, apspriežoties ar Uzraudzības komiteju, un jāsarindo tie atbilstoši kvalitātei. Komisija ir izstrādājusi norādījumus par atbilstību un atlasi, lai palīdzētu dalībvalstīm un reģioniem plānot un īstenot 2014.–2020. gada LAP.

V

Ja atbalsta apmēru nosaka, pamatojoties uz standarta izmaksām un standarta pieņēmumiem par negūtajiem ienākumiem, dalībvalstīm jānodrošina, ka aprēķinos iekļauj tikai pārbaudāmus elementus, to pamatā ir skaitļi, kas iegūti, ņemot vērā atbilstošas zināšanas, un vajadzības gadījumā tie ir reģionāli vai lokāli diferencēti.

Ja atbalsta apmēru nosaka, pamatojoties uz vienkāršotiem izmaksu risinājumiem, jāveic rūpīgs aprēķināšanas metodes ex-ante novērtējums, ko attiecina uz jebkurām atlasītās kategorijas izmaksām.

Šīm metodēm būtu jāgarantē, ka radītās un deklarētās izmaksas ir samērīgas, un jāpalīdz pamatot dalībvalstu piedāvātos maksājumus.

VI

Komisija veic atbilstības revīzijas dalībvalstīs, lai pārliecinātos, vai samaksātie izdevumi atbilst noteikumiem. Tā kā šajās revīzijās ir arī atklātas nepilnības saistībā ar izmaksu samērīgumu, jau ir piemērotas būtiskas finanšu korekcijas un pašlaik tiek piemērotas vairākas atbilstības noskaidrošanas procedūras, pēc kurām būtu jāpiemēro papildu finanšu korekcijas.

VII

CMES ir sniegta uzraudzības informācija par to, kas ir atbalstīts. Vērienīgāku visu pasākumu efektivitātes novērtēšanu salīdzinājumā ar programmas mērķiem veiks ex-post izvērtēšanas laikā. Tomēr ir jāatrod līdzsvars starp to, ko var izdarīt ar uzraudzību un izvērtēšanu, ņemot vērā pārmērīga administratīvā sloga risku un finansiālos ierobežojumus. Konkrētu NI rezultātu rādītāju apkopošana var būt apgrūtinoša.

VIII

2014.–2020. gada plānošanas periodā Komisija ir pastiprinājusi noteikumus un norādījumus par izmaksu samērīgumu.

Revīziju darba programmu izstrādā, pamatojoties uz riska analīzi, kur svarīgākais elements ir izdevumu apmērs. Tā kā NI finansējums ir salīdzinoši mazs, prioritāte ir noteikta finansiāli svarīgākiem pasākumiem, kur nepilnībām pārvaldības un kontroles sistēmā varētu būt lielāka finansiāla ietekme uz ES budžetu.

IX pirmais ievilkums

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Komisija uzskata, ka jaunais 2014.–2020. gada plānošanas periods sniedz iespēju pastiprināt lauku attīstības pasākumu sinerģijas ar politikas mērķiem. Lai gan ne visiem NI ir tieši jāpapildina citi LA pasākumi un shēmas, gadījumos, kad ir šāda papildināmība, Komisija mudinās attiecīgās dalībvalstis norādīt savos gada īstenošanas ziņojumos to NI projektu skaitu un īpatsvaru, kas ir saistīti ar agrovides un klimata saistību izpildi.

IX otrais ievilkums

Šī ieteikuma daļa paredzēta dalībvalstīm.

IX trešais ievilkums

Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.

IX ceturtais ievilkums

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Atlases kritērijus nosaka dalībvalstis, apspriežoties ar Uzraudzības komiteju, kur Komisija piedalās kā konsultants.

Komisija ir izstrādājusi norādījumus par atbilstības un atlases kritērijiem, lai palīdzētu dalībvalstīm un reģioniem plānot un īstenot 2014.–2020. gada LAP.

Komisija turpinās veikt atbilstības revīzijas dalībvalstīs saskaņā ar savu revīziju plānu, lai pārliecinātos, vai samaksātie izdevumi atbilst noteikumiem, tostarp attiecīgai projektu atlases un vērtēšanas procedūrai. Revidējamos pasākumus un maksājumu aģentūras nosaka, pamatojoties uz riska analīzi, kur svarīgākais elements ir izdevumu apmērs.

IX piektais ievilkums

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Ar 2014.–2020. gada CMES uzraudzīs pasākuma īstenošanu, savukārt izvērtējumā izskatīs tā darbības rezultātus saskaņā ar attiecīgajiem LA mērķiem.

IX sestais ievilkums

Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.

IX septītais ievilkums

Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.

IX astotais ievilkums

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Tomēr vadošās iestādes var samazināt pasākuma atbalsta intensitāti, lai gan, ja ir jāsasniedz vides mērķi, ir jāizvērtē šādas samazināšanas ietekme uz pasākuma īstenošanu, lai pārliecinātos, vai tiks sasniegti attiecīgie vides mērķi.

IX devītais ievilkums

Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.

IX desmitais ievilkums

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Komisija turpinās veikt atbilstības revīzijas dalībvalstīs saskaņā ar savu daudzgadu revīziju plānu, lai pārliecinātos, vai samaksātie izdevumi atbilst noteikumiem, tostarp par izmaksu samērīgumu. Revidējamos pasākumus un maksājumu aģentūras nosaka, pamatojoties uz riska analīzi.

IX vienpadsmitais ievilkums

Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.

IX divpadsmitais ievilkums

Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.

Komisija, gatavojot savu revīziju plānu, ņem vērā Revīzijas palātas konstatējumus.

Tomēr daudzgadu revīziju plānu izstrādā, pamatojoties uz riska analīzi, kur svarīgs elements ir izdevumu apmērs. Tā kā neienesīgo ieguldījumu finansējums ir salīdzinoši mazs, prioritāte ir noteikta finansiāli svarīgākiem pasākumiem, kur nepilnībām pārvaldības un kontroles sistēmā varētu būt lielāka finansiāla ietekme uz ES budžetu.

Ievads

08

Ienesīgiem un neienesīgiem ieguldījumiem piemērotās maksimālā atbalsta likmes atšķiras, jo atbilstoši definīcijai neienesīgie ieguldījumi nav paredzēti būtisku ekonomisko labumu gūšanai. Tāpēc, ja netiktu piemērota augstāka atbalsta likme, agrovides un klimata mērķus varētu nesasniegt.

Apsvērumi

19

NI ir paredzēti, lai palīdzētu sasniegt lauku attīstības vispārīgos mērķus un prioritātes. Šajā saistībā NI papildina citus lauku attīstības pasākumus, lai sasniegtu agrovides (un 2014.–2020. gadā arī klimata) mērķus. Lai gan NI un citu lauku attīstības pasākumu sinerģiju var nodrošināt, izveidojot saikni to īstenošanas posmā (proti, sasaistot NI projektus ar konkrētu agrovides un klimata saistību izpildi), NI kā neatkarīgs pasākums var arī palīdzēt sasniegt agrovides un klimata mērķus, veicināt “Natura 2000” un augstas dabas vērtības sistēmas.

21

Skatīt kopīgo atbildi par 19. punktu.

22

Komisija uzskata, ka principā nedrīkst pieļaut saistību pārklāšanos, kas ir iemesls dubultai finansēšanai.

214. un 216. pasākuma mērķi atšķiras un ir skaidri noteikti LAP. 214. pasākuma atbalsts paredz saistības uzturēt (cita starpā) pašreizējās sausā krāvuma akmens sienas, savukārt NI var atbalstīt sausā krāvuma akmens sienu rekonstrukciju/atjaunošanu. Tomēr dažos gadījumos var būt grūti veikt skaidru nodalīšanu, un tas var palielināt administratīvo slogu.

23

Skatīt Komisijas kopīgo atbildi par 19. punktu.

24

2014.–2020. gada plānošanas periodā NI atbalstam ir obligāti jāpiemēro atlases kritēriji.

Skatīt arī Komisijas atbildi par 19. punktu.

3. izcēlums a)

Ņemot vērā neienesīgo ieguldījumu paredzamo devumu vides mērķu sasniegšanā, priekšizpētes izslēgšana no attiecināmajām izmaksām varētu būtiski samazināt iespēju, ka tā tiktu veikta.

Priekšizpētei būtu jāpalīdz izlemt, veikt vai neveikt ieguldījumus. Priekšizpētē var secināt, ka ieguldījumi nepalīdzēs sasniegt atbalsta shēmas mērķus. Ir atsevišķi jāanalizē katrs gadījums, kad priekšizpētē tika izdarīts pozitīvs secinājums par ieguldījumiem, kas vēlāk netika veikti. Budžeta ierobežojumi var būt viens no iemesls, kāpēc netika īstenots projekts, par ko tika veikta priekšizpēte.

27

Komisija iesaka dalībvalstīm noteikt papildu rādītājus saskaņā ar rūpīgu izmaksu un ieguvumu analīzi. Tomēr ne vienmēr ir iespējams noteikt papildu bāzes rādītājus visiem apakšpasākumiem, un tas palielinātu administratīvo slogu.

4. izcēlums

Reti ir pieejama vispusīga statistika par konkrētiem vides elementiem, piemēram, akmens sienām, un tās iegūšana būtu dārga.

28

KUNS ir viens no rīkiem, ar ko var novērtēt ieguldījumu ietekmi.

Tādi rezultātu rādītāji kā veiksmīgi apsaimniekotas zemes hektāri ir svarīgi, jo tos izmanto novērtēšanā, lai noteiktu konkrētas pasākumu grupas devumu.

Skatīt arī Komisijas atbildi par 27. punktu.

30

2007.–2013. gada plānošanas perioda starpposma novērtēšanu veica pārāk agri, lai varētu izmērīt rezultātus. 2014.–2020. gada plānošanas periodā uzlabotie īstenošanas ziņojumi 2017. un 2019. gadā aizstās starpposma novērtēšanu.

31

Konkrētu NI rezultātu rādītāju apkopošana var būt apgrūtinoša. Vērienīgāku visu pasākumu efektivitātes novērtēšanu salīdzinājumā ar programmas mērķiem veiks ex-post izvērtēšanas laikā.

33

Kaut arī ne vienmēr projektos ir izpildīti attiecināmības nosacījumi, tie var būt palīdzējuši sasniegt pasākuma mērķus.

34

Skatīt Komisijas atbildi par 33. punktu.

36

Kaut arī pēc būtības NI nav paredzēti būtiskas ekonomiskās atdeves radīšanai, tomēr nevar izslēgt kaut kādus ierobežotus ekonomiskus ieguvumus. Ja ekonomiskie ieguvumi pārsniedz vides ieguvumus, attiecīgie ieguldījumi būtu jāfinansē atbilstoši 121. pasākumam. Apstiprinot programmas, tiek novērtēta abu pasākumu nošķiršana.

Komisijas kopīgā atbilde par 37. un 38. punktu

Kaut arī NI nebūtu jābūt ienesīguma elementiem, ikvienā ieguldījumu veidā ir kaut vai neliels “ienesīguma” elements. Tomēr lielākoties šiem ieguldījumiem būtu jāpaliek neienesīgiem, un to “ienesīguma” vai izdevīguma pazīmēm būtu jābūt ierobežotām.

Vadošās iestādes var samazināt atbalsta intensitāti, lai gan, ja ir jāsasniedz vides mērķi, ir jāizvērtē šādas samazināšanas ietekme uz pasākuma īstenošanu, lai pārliecinātos, vai tiks sasniegti attiecīgie vides mērķi.

Ienesīgiem un neienesīgiem ieguldījumiem piemērotās maksimālā atbalsta likmes atšķiras, jo atbilstoši definīcijai neienesīgie ieguldījumi nav paredzēti būtisku ekonomisko labumu gūšanai. Tāpēc, ja netiktu piemērota augstāka atbalsta likme, agrovides un klimata mērķus varētu nesasniegt.

39

Skatīt Komisijas kopīgo atbildi par 37. un 38. punktu.

41

Skatīt Komisijas kopīgo atbildi par 37. un 38. punktu.

41 trešais ievilkums

Ja darbības radītais vides ieguvums ir būtisks, ūdens aģentūras pašas vai kopā ar lauksaimniekiem var būt pasākuma atbalsta saņēmējas neatkarīgi no iespējamās atlikušās ekonomiskās priekšrocības.

42

Komisija veic atbilstības revīzijas dalībvalstīs, lai pārliecinātos, vai izdevumi atbilst noteikumiem. Tā kā šajās revīzijās ir arī atklātas nepilnības saistībā ar izmaksu samērīgumu, jau ir piemērotas būtiskas finanšu korekcijas un pašlaik tiek piemērotas vairākas atbilstības noskaidrošanas procedūras, pēc kurām būtu jāpiemēro papildu finanšu korekcijas.

50

Skatīt Komisijas atbildi par 33. punktu.

51

2014.–2020. gada plānošanas periodā ir veiktas šādas darbības, lai novērstu nepilnības NI atbalsta plānošanā, pārvaldībā, uzraudzībā un novērtēšanā:

—ir izdoti norādījumi par konkrētiem pasākumiem un horizontāli norādījumi, sniedzot informāciju par attiecināmības nosacījumiem un atlases kritērijiem, kā arī norādījumi par ieguldījumiem, tostarp NI;

—kā obligāts ir noteikts vadošās iestādes un maksājumu aģentūras kopīgs ex-ante novērtējums, lai noteiktu, cik pārbaudāmi un kontrolējami ir visi LAP iekļautie pasākumi;

—ir uzlabota uz rezultātu vērstā pieeja, nosakot precīzus programmu un ziņošanas mērķus visam plānošanas periodam, pamatojoties uz racionalizētu kopīgu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu;

—LAP mērķu SVID analīze ir paredzēta, lai noteiktu bāzes rādītājus programmas uzraudzībai un novērtēšanai.

52

Iespējamo nepilnību novēršanai paredzētās korektīvās darbības var īstenot arī pēc programmu apstiprināšanas, veicot tajās grozījumus.

Skatīt arī Komisijas atbildi par 51. punktu.

55

Dažās dalībvalstīs NI kontrolējamība un pārbaudāmība, kā arī attiecīgie uzturēšanas līgumi ir apspriesti sarunās par 2014.–2020. gada programmu.

56

Komisija veic atbilstības revīzijas dalībvalstīs, lai pārliecinātos, vai izdevumi atbilst noteikumiem. Ja šajās revīzijās konstatē nepilnības, tiek piemērotas finanšu korekcijas.

Revidējamos pasākumus un maksājumu aģentūras nosaka, pamatojoties uz riska analīzi. Tiek ņemti vērā tādi riska faktori kā finanšu noteikumi, kontroles sistēmu kvalitāte, maksājumu aģentūras pazīmes, pasākumu veids (sarežģītība) un citu iestāžu sniegta cita informācija un to konstatējumi. Nosakot risku, finansiālajai ietekmei ir liela nozīme. Tas nozīmē, ka ir lielāka varbūtība, ka lielus izdevumus novērtēs augstu un revidēs.

Veicot revīzijas attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu, pirmajos gados, kad visvairāk uzmanības pievērsa agrovides pasākumiem, kas veido vairāk nekā 50 % 2. prioritārajā virzienā deklarēto izdevumu, 216. pasākums netika iekļauts atbilstības revīzijās. 216. pasākums tika revidēts 2014.–2015. gadā.

57

Tas, ka revīzija joprojām turpinās, nenozīmē, ka dalībvalsts nav informēta par provizoriskajiem rezultātiem. Portugālei 2014. gada aprīlī tika nosūtīta vēstule par konstatējumiem, un 2014. gada septembrī notika dalībvalsts un Komisijas tikšanās. Anglijai 2014. gada jūlijā tika nosūtīta vēstule par konstatējumiem, un 2014. gada decembrī notika divpusēja tikšanās.

58

Uzraudzības komitejas, kurās iekļauti LA pārvaldnieki, vairāk LA ieinteresēto personu un Komisijas dienesti kā konsultanti, ir veidotas tā, lai varētu labāk risināt problēmas un ņemt vērā gūtās atziņas.

Galvenais iemesls nepietiekamai informācijai par darbības rezultātiem starpposma novērtēšanā ir laiks. Pirmkārt, lai sāktu un turpinātu īstenošanu, ir vajadzīgs minimāls laiks, un, otrkārt, paies laiks, līdz varēs izmērīt visu darbību, taču jo īpaši darbību vides jomā, rezultātu.

60

Skatīt atbildi par 19. punktu.

61

Skatīt atbildi par 22. punktu.

62

Skatīt kopīgo atbildi par 27. un 28. punktu.

63

Pasākumu vai apakšpasākumu ietekmes novērtējumu veiks atbilstīgi programmas mērķiem, kurus tie palīdz sasniegt. Mērķi ir noteikti prioritārajās jomās, kur uzdevumi ir noteikti ex-ante. Programmu progress atbilstīgi šiem uzdevumiem tiek regulāri uzraudzīts. Šāda pieeja liecina par to, ka politika ir vērsta uz rezultātu, un ļauj labāk novērtēt pasākumu kopējo ietekmi atbilstīgi mērķiem.

Dalībvalstis var noteikt papildu rādītājus konkrētām programmām attiecībā uz svarīgāko pasākumu kopumu. Tomēr to nedrīkstētu pieprasīt sistemātiski attiecībā uz visiem pasākumiem un apakšpasākumiem, lai uzturētu samērīgas uzraudzības/novērtēšanas izmaksas un izvairītos no pārmērīga administratīvā sloga.

Ja programmu darbības rezultāti ir sliktāki nekā to mērķi, vadošās iestādes var papildus pievērsties atsevišķu pasākumu/apakšpasākumu līmenim, lai noteiktu problēmu iemeslus un efektīvi veiktu korektīvas darbības.

Ex-post novērtētāji papildus izskatīs atsevišķu pasākumu/apakšpasākumu darbības rezultātus.

Turklāt rādītāji, kas noteikti tiesību aktos vai ko noteikušas dalībvalstis, ir tikai novērtēšanas sākumpunkts. Novērtētāji var vākt papildu informāciju, piemēram, veicot gadījumu izpēti.

10. izcēlums

2014.–2020. gada perioda uzraudzībā būs iekļauti arī visu apakšpasākumu kopējie izdevumi, tostarp neienesīgie ieguldījumi (4.4.). Rādītāji ir uzraudzības un novērtēšanas sistēmas viena sastāvdaļa.

Skatīt arī Komisijas atbildi par 63. punktu.

65

2007.–2013. gada plānošanas periodā Komisija atgādināja vairākām dalībvalstīm par pienākumu noteikt īstus atlases kritērijus, lai varētu sarindot projektus, kad no budžeta piešķīruma nebija iespējams finansēt visus atbilstošos projektu pieteikumus. Lai palīdzētu dalībvalstīm nepieļaut nepilnības, piemērojot atlases kritērijus, un ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas iepriekšējos ieteikumus, Komisija izstrādāja norādījumus par atbilstību un atlasi 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

Komisija savās revīzijās var pārbaudīt atlases kritēriju izmantošanu. Veicot ieguldījumu pasākumu revīzijas, patiešām sistemātiski tiek pārbaudīta atlases kritēriju izmantošana. Komisija ir piemērojusi finanšu korekcijas vairākām dalībvalstīm par atlases kritēriju izmantošanā konstatētajiem trūkumiem.

66

Dānijas projektus atlasīs, ņemot vērā to izmaksu lietderību salīdzinājumā ar pasākuma mērķiem (piemēram, izveidotā biotopu teritorija/ projekta izmaksas utt.).

67

Skatīt Komisijas kopīgo atbildi par 37. un 38. punktu.

68

Dānija ir vienkāršojusi LAP, samazinot iespējamo atbalstāmo NI apmēru. Ar to varētu daļēji izskaidrot, kāpēc ir samazinājusies atbalsta likmju daudzveidība salīdzinājumā ar iepriekšējo LAP.

71

Ņemot vērā šī apakšpasākuma paredzamo devumu vides mērķu sasniegšanā, priekšizpētes izslēgšana no attiecināmajām izmaksām varētu būtiski samazināt iespēju, ka tā tiktu veikta.

Komisija uzskata, ka Dānijas iecere atbalstīt neienesīgo ieguldījumu priekšizpēti atbilst tiesību aktiem: priekšizpētē, kam piešķirts atbalsts, būtu jāvar izdarīt negatīvus secinājumus attiecībā uz ieguldījumiem.

Secinājumi un ieteikumi

72

NI nebūtu jārada būtiska ekonomiskā atdeve to veicējiem. Tas nenozīmē, ka nevar plānot un pieņemt nekādu ekonomisko atdevi. Lielākajā daļā ieguldījumu vienmēr ir atdeves elements, lai gan ieguldījumi pēc būtības ir absolūti neienesīgi, piemēram, ja uzstāda koku vai krūmu žogus, tos apcērpot vai nocērtot, var iegūt biomasu, kas ir elektroenerģijas avots. Tāpēc ir grūti radīt absolūti neienesīgus ieguldījumus.

Vadošās iestādes var samazināt atbalsta intensitāti, lai gan, ja ir jāsasniedz vides mērķi, ir jāizvērtē šādas samazināšanas ietekme uz pasākuma īstenošanu, lai pārliecinātos, vai tiks sasniegti attiecīgie vides mērķi.

74

Ne vienmēr agrovides mērķiem, kurus palīdz sasniegt NI, ir jāpapildina citi LA pasākumi. Lielākoties NI atbalsts bija saistīts ar agrovides un klimata saistībām. Tomēr ir iespējams sasniegt NI mērķus arī bez saistības ar kādu citu LA pasākumu. Piemēram, atbalstot žogu iegādi, lai izvairītos no lielu plēsēju nodarītiem kaitējumiem mājlopiem, tiek sasniegts agrovides mērķis per se, pat bez saiknes ar citiem LA pasākumiem. NI atbalsts var būt arī neatkarīgs apakšpasākums, kas palīdz sasniegt agrovides un klimata mērķus.

1. ieteikums a)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Komisija uzskata, ka jaunais 2014.–2020. gada plānošanas periods sniedz iespēju pastiprināt lauku attīstības pasākumu sinerģijas ar politikas mērķiem. Lai gan ne visiem NI ir tieši jāpapildina citi LA pasākumi un shēmas, gadījumos, kad ir šāda papildināmība, Komisija mudinās attiecīgās dalībvalstis norādīt savos gada īstenošanas ziņojumos to NI projektu skaitu un īpatsvaru, kas ir saistīti ar agrovides un klimata saistību izpildi.

1. ieteikums b)

Šī ieteikuma daļa paredzēta dalībvalstīm.

75

Komisija uzskata, ka tikai tādi projekti, kas atbilst atlases kritērijiem, var saņemt atbalstu un ka atlases procedūrām būtu jābūt skaidrām un pārredzamām.

Darbību atlase ir labāk izskaidrota 2014.–2020. gada plānošanas perioda tiesiskajā regulējumā, un dalībvalstīm/reģioniem ir sniegti plaši ieteikumi, lai nodrošinātu, ka tiek atlasītas tikai labākās darbības un ieguldījumi, kas palīdz sasniegt programmu mērķus un prioritātes.

2. ieteikums a)

Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.

2. ieteikums b)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Atlases kritērijus nosaka dalībvalstis, apspriežoties ar Uzraudzības komiteju, kur Komisija piedalās kā konsultants.

Komisija ir izstrādājusi norādījumus par atbilstības un atlases kritērijiem, lai palīdzētu dalībvalstīm un reģioniem plānot un īstenot 2014.–2020. gada LAP.

Komisija turpinās veikt atbilstības revīzijas dalībvalstīs saskaņā ar savu revīziju plānu, lai pārliecinātos, vai samaksātie izdevumi atbilst noteikumiem, tostarp attiecīgajām projektu atlases un vērtēšanas procedūrām. Revidējamos pasākumus un maksājumu aģentūras nosaka, pamatojoties uz riska analīzi, kur svarīgākais elements ir izdevumu apmērs.

76

CMES ir sniegta uzraudzības informācija par to, kas ir atbalstīts. Vērienīgāku visu pasākumu efektivitātes novērtēšanu salīdzinājumā ar programmas mērķiem veiks ex-post izvērtēšanas laikā. Tomēr ir jāatrod līdzsvars starp to, ko var izdarīt ar uzraudzību un izvērtēšanu, ņemot vērā pārmērīga administratīvā sloga risku un finansiālos ierobežojumus. Konkrētu NI rezultātu rādītāju apkopošana var būt apgrūtinoša.

77

Vērienīgāku visu pasākumu efektivitātes novērtēšanu salīdzinājumā ar programmas mērķiem veiks ex-post izvērtēšanas laikā.

3. ieteikums a)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Ar 2014.–2020. gada CMES uzraudzīs pasākuma īstenošanu, savukārt izvērtējumā izskatīs tā darbības rezultātus saskaņā ar attiecīgajiem LA mērķiem.

3. ieteikums b)

Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.

78

Komisija veic atbilstības revīzijas dalībvalstīs, lai pārliecinātos, vai izdevumi atbilst noteikumiem. Tā kā šajās revīzijās arī atklāja nepilnības saistībā ar izmaksu samērīgumu, jau ir piemērotas būtiskas finanšu korekcijas un pašlaik tiek piemērotas vairākas atbilstības noskaidrošanas procedūras, pēc kurām būtu jāpiemēro papildu finanšu korekcijas.

79

Lai pārliecinātos, vai ir atlasīti pamatoti un izmaksu ziņā samērīgi piedāvājumi, pietiek, ja ir nodrošināta atbilstība vismaz vienai no piedāvājumu atlases metodēm (proti, dažādu piedāvājumu salīdzināšana, novērtēšanas komitejas novērtējums vai standarta izmaksu salīdzināšana ar citu līdzīgu projektu izmaksām). Vairākkārtīgas saistības var radīt lieku administratīvo slogu.

80

Kaut arī NI nebūtu jābūt ienesīguma elementiem, ir grūti veikt ieguldījumus, kur nebūtu “ienesīguma” elementa. Citiem vārdiem sakot, ir grūti iedomāties absolūti neienesīgus NI.

Tomēr lielākoties šiem ieguldījumiem būtu jāpaliek neienesīgiem, un tāpēc to “ienesīguma” vai izdevīguma pazīmēm būtu jābūt pietiekami ierobežotām. Nedrīkst nepietiekami novērtēt administratīvo slogu, ko rada ekonomiskā ieguvuma izslēgšana no attiecināmajiem izdevumiem, un arī to, cik tas ir sarežģīti izdarāms.

Turklāt dotāciju aprēķināšanā un maksāšanā dalībvalstis var izmantot vienkāršotos izmaksu risinājumus. Šādā gadījumā iepriekš ir jāveic godīgs, taisnīgs un pārbaudāms aprēķins.

4. ieteikums a)

Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.

4. ieteikums b)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

4. ieteikums c)

Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.

4. ieteikums d)

Komisija piekrīt šim ieteikumam un jau ir sākusi to īstenot.

Pārbaudot 2014.–2020. gada plānošanas perioda lauku attīstības programmas, Komisija pievērsa uzmanību tam, lai pārbaudītu pasākumu kontrolējamību un pārbaudāmību. Ja šī paskaidrojuma nebija vai tas nebija pietiekami sīki izklāstīts, dalībvalstij bija jāsniedz papildu informācija.

4. ieteikums e)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Komisija turpinās veikt atbilstības revīzijas dalībvalstīs saskaņā ar savu daudzgadu revīziju plānu, lai pārliecinātos, vai samaksātie izdevumi atbilst noteikumiem, tostarp par izmaksu samērīgumu. Revidējamos pasākumus un maksājumu aģentūras nosaka, pamatojoties uz riska analīzi.

81

2014.–2020. gada plānošanas periodā Komisija ir uzlabojusi noteikumus un norādījumus par izmaksu samērīgumu, kam būtu jāpalīdz novērst dažas Palātas konstatētās nepilnības.

Revīziju darba programmu izstrādā, pamatojoties uz riska analīzi, kur svarīgākais elements ir izdevumu apmērs. Tā kā NI finansējums ir salīdzinoši mazs, prioritāte ir noteikta finansiāli svarīgākiem pasākumiem, kur nepilnībām pārvaldības un kontroles sistēmā varētu būt lielāka finansiāla ietekme uz ES budžetu.

5. ieteikums a)

Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.

5. ieteikums b)

Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.

Komisija, gatavojot savu revīziju plānu, ņem vērā Revīzijas palātas konstatējumus.

Tomēr daudzgadu revīziju plānu izstrādā, pamatojoties uz riska analīzi, kur svarīgs elements ir izdevumu apmērs. Tā kā neienesīgo ieguldījumu finansējums ir salīdzinoši mazs, prioritāte ir noteikta finansiāli svarīgākiem pasākumiem, kur nepilnībām pārvaldības un kontroles sistēmā varētu būt lielāka finansiāla ietekme uz ES budžetu.

QJ-AB-15-017-LV-E    ISSN 1977-5717

Neienesīgi ieguldījumi (NI) ir ieguldījumi, kas nerada nozīmīgu ienesīgumu, ienākumus vai ieņēmumus vai nozīmīgi nepalielina saņēmējas saimniecības vērtību, bet tiem ir pozitīva ietekme uz vidi. Publisko atbalstu šāda veida ieguldījumiem veido Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai un valstu līdzfinansējums. Publiskais atbalsts bieži vien sasniedz 100 % no ieguldījumu kopējām izmaksām. Palāta secina, ka atbalsts neienesīgajiem ieguldījumiem ir veicinājis ar lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu izmantošanu saistīto mērķu sasniegšanu, taču tas noticis izmaksu ziņā nelietderīgā veidā. To ļauj secināt fakts, ka 75 % apmeklēto projektu izmaksas bija nesamērīgi augstas. Turklāt, kaut arī daudziem no šiem projektiem bija acīmredzamas izdevīguma pazīmes, tos pilnībā finansēja no publiskajiem līdzekļiem. Palāta sniedz piecus ieteikumus, lai uzlabotu 2014.–2020. gada plānošanas periodā finansēto neienesīgo ieguldījumu izmaksu lietderību.