EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis +352 4398-1

E-pasts: eca-info@eca.europa.eu

Internets: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads

Print | ISBN 978-92-872-3616-6 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/97317 | QJ-AB-15-022-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-3608-1 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/81704 | QJ-AB-15-022-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3633-3 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/76422 | QJ-AB-15-022-LV-E

© Eiropas Savienība, 2015. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

LV
2015

Nr. 22

Īpašais ziņojums

ES īstenotā kredītreitingu
aģentūru uzraudzība ir
labi izveidota, taču vēl nav
pilnībā efektīva

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revīzijas darba grupa

Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Milan Martin Cvikl vadītā IV apakšpalāta, kuras pārziņā ir ieņēmumu, pētniecības un iekšējās nozaru politikas, finanšu un ekonomikas pārvaldības un Eiropas Savienības iestāžu un struktūru revīzija. Revīziju vadīja ERP loceklis Baudilio Tomé Muguruza, un tajā piedalījās šādi darbinieki: locekļa biroja vadītājs Daniel Costa de Magalhães, atašejs Ignacio García de Parada, direktors Zacharias Kolias, darba grupas vadītāja Daniela Hristova, darba grupas vadītāja, Irene Madsen, darba grupas vadītāja un revidenti Christian Detry, Adrian Savin un Matthias Blaas.

No kreisās uz labo: D. Costa de Magalhães, C. Detry, I. Madsen, M. Blaas, B. Tomé Muguruza, Z. Kolias, D. Hristova un A. Savin.

Saturs

Saīsinājumi

Kopsavilkums

Ievads

Regulatīvās reformas

Kredītreitingu aģentūru regulas galvenie raksturlielumi

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) loma

Revīzijas pieeja

I daļa. Reģistrācija un perifērās darbības

Ievads

EVTI saīsināja reģistrēšanas procesu, bet dažu kritēriju vērtēšana joprojām ir problemātiska

EVTI ir labi izstrādātas kredītreitingu aģentūru reģistrācijas procedūras

EVTI ir saīsinājusi reģistrēšanas procesu, bet tas joprojām ir smagnējs reglamentējošo prasību dēļ

Attiecībā uz metodiku kredītreitingu aģentūru sniegtās informācijas detalizācijas pakāpe atšķīrās

EVTI nebija strukturētas pieejas perifēro darbību uzraudzībai

Pašreizējā Eurosistēmas pieeja negarantē visu EVTI reģistrēto kredītreitingu aģentūru vienlīdzību

II daļa. Plānošana un riska pārvaldība

Uz risku orientēts plānošanas process nesniedz pilnīgu pārliecību par to, ka EVTI maksimāli izmanto savus resursus

Riska apzināšana ir visaptveroša, taču tai grūti izsekot

Augsta riska jomas ne vienmēr tika pietiekami aptvertas

EVTI resursi nav pietiekami, lai atbilstu visām stingrajām regulatīvajām prasībām

III daļa. Uzraudzība

EVTI pastāvīgā uzraudzība un izmeklēšana

Uzraudzības process ir izstrādāts un īstenots, taču tam ir jāiegūst briedums

EVTI ir izveidojusi labu pamatu kredītreitingu aģentūru efektīvai uzraudzībai

Iekšējās pamatnostādnes un uzraudzības instrumentus iespējams pilnveidot, lai atbalstītu aizsākto uzraudzības darbu

EVTI pārvalda lielu uzraudzības informācijas apjomu, bet tai nav īpaša IT rīka šo datu reģistrēšanai un apstrādei

Ir grūti iegūt veikto uzraudzības pārbaužu aprakstu

Patiesa virzība uz priekšu, taču analizētās tematiskās jomas vēl nav pietiekami aptvertas

Metodika tiek uzraudzīta, bet nav ietvertas visas jomas, un prasības ne vienmēr ir skaidras

EVTI vēl nav izskatījusi atsevišķus interešu konfliktu veidus

IV daļa. Informācijas publiskošana

Kā EVTI uzrauga kredītreitingu aģentūru publiskoto vispārējo informāciju

EVTI regulāri pārbaudīja informāciju, ko konkrētas kredītreitingu aģentūras sniedz sabiedrībai, tomēr detalizēts novērtējums par visu kredītreitingu aģentūru īstenoto vispārējo publiskošanu pirmo reizi tika veikts 2014. gada beigās

Tirgus pārskatāmību apgrūtina ierobežojumi un atšķirības kredītreitingu aģentūru informācijas publiskošanas praksē

CEREP neatklāj pietiekami daudz informācijas par kredītreitingu aģentūru izstrādāto reitingu rādītājiem

EVTI savā tīmekļa vietnē neatklāj pietiekamu informāciju reitingu lietotājiem

Secinājumi un ieteikumi

Reģistrēšana

Riska pārvaldība un plānošana

Pastāvīga uzraudzība un izmeklēšana

Metodika

Interešu konflikti

Vispārēja informācijas publiskošana

CEREP informācijas publiskošana

EVTI tīmekļa vietnē publiskotā informācija

I pielikums. | EVTI pārvaldības struktūra
II pielikums. | Revīzijas pieeja
III pielikums. | EVTI veikto izmeklēšanu galvenie konstatējumi un ieteikumi
IV pielikums. | ASV un ES uzraudzības struktūru tīmekļa vietņu salīdzinājums

EVTI, ECB un Komisijas atbildes

Saīsinājumi

ĀKNI: ārēja kredītu novērtēšanas institūcija

CEREP: Centrālais repozitorijs

CESR: Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja

ECB: Eiropas Centrālā banka

EVTI: Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

IOSCO: Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija

KRA regula: Kredītreitingu aģentūru regula

KRA: kredītreitingu aģentūras

NRSRO: valstī atzīta statistisko reitingu organizācija

SEC: ASV Vērtspapīru un biržas darījumu komisija

SOCRAT: kredītreitingu aģentūru uzraudzība instruments

VKI: valsts kompetentā iestāde

Kopsavilkums

I

Pasaules finanšu krīze 2008. gadā lika pievērst uzmanību kredītreitingu aģentūru (KRA) lomai un to sniegto vērtējumu ietekmei uz finanšu tirgiem. Kredītreitingu aģentūru darbība, kas tolaik Eiropā gandrīz nebija reglamentēta, tika iekļauta ES likumdošanas darba kārtībā.

II

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) tika izveidota 2011. gada 1. janvārī. Viens no galvenajiem tās uzdevumiem ir regulēt ES reģistrētās kredītreitingu aģentūras. Šajā nolūkā EVTI ir piešķirtas ekskluzīvas pilnvaras reģistrēt kredītreitingu aģentūras, pārraudzīt to darbību un pieņemt uzraudzības lēmumus. Pašlaik EVTI uzrauga 23 kredītreitingu aģentūras, kas reģistrētas ES.

III

Vai EVTI ir izdevies sevi apliecināt kā kredītreitingu aģentūru (KRA) modru uzraugu Eiropas Savienībā? Palātas vispārējais secinājums ir tāds, ka EVTI īsā laikā ir izveidojusi labu pamatu kredītreitingu aģentūru uzraudzībai Eiropas Savienībā. Tomēr vēl joprojām iespējami uzlabojumi.

IV

EVTI pārņēma kredītreitingu aģentūru reģistrāciju no valstu kompetentajām iestādēm, un tai ir izdevies samazināt reģistrācijas procesa vidējo ilgumu. Tomēr šis process joprojām ir sarežģīts spēkā esošā regulējuma dēļ. Lai gan kredītreitingu metodikai ir jābūt stingrai, sistemātiskai, pēctecīgai un pakļautai izvērtēšanai, revidētajā EVTI dokumentācijā saistībā ar reģistrācijas procesu galvenā uzmanība bija pievērsta lielākoties metožu stingrībai. Turklāt, ņemot vērā, ka KRA regulā metodiskie kritēriji nav skaidri noteikti, EVTI saskaras ar papildu problēmām, tos interpretējot un kopā ar kredītreitingu aģentūrām izstrādājot vienotu izpratni.

V

Pašreiz spēkā esošie Eurosistēmas noteikumi negarantē visu EVTI reģistrēto kredītreitingu aģentūru vienlīdzību. Eurosistēma pieņem tikai tos reitingus, kurus izstrādājušas četras EVTI reģistrētās KRA, ko EVTI reģistrējusi kā ārējas kredītu novērtēšanas institūcijas saskaņā ar Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmu, un tas rada divpakāpju tirgus struktūru, nostādot mazas kredītreitingu aģentūras nelabvēlīgā stāvoklī.

VI

EVTI ir labi izstrādāta procedūra riska noteikšanai. Tomēr, tā kā trūkst dokumentācijas izsekojamības, ir grūti saprast, kāpēc dažiem riskiem piešķirtā prioritāte bija pārskatīta. Trūkst arī dokumentēta pamatojuma, kāpēc EVTI izmeklēšana dažās augsta riska jomās bija ierobežota.

VII

Kaut arī EVTI ir izveidojusi labu pamatu uzraudzības pieejai, tās noteikumi un pamatnostādnes nav pilnīgas. Dokumentēšanas un iekšējās uzraudzības rīki ir diezgan rudimentāri, tāpēc ne vienmēr bija iespējams izsekot ne pastāvīgi veiktajam uzraudzības darbam, ne ar to saistītajai analīzei un secinājumiem. Arī dokumentācija par atsevišķiem izmeklēšanas starpposmiem bija nepilnīga.

VIII

Palāta caurskatīja EVTI īstenoto uzraudzību divās jomās, proti, metodoloģijas izvērtēšanā un saistībā ar potenciāliem interešu konfliktiem. Īstenojot pastāvīgu uzraudzību un izmeklēšanu, EVTI novērtēja vairākus saistītus aspektus, pamatojoties uz regulatīvajiem kritērijiem. Tomēr EVTI uzraudzības darbības vēl nav visaptverošas, un vēl joprojām ir jomas, kuras nākotnē varētu vairāk pārbaudīt.

IX

Informācijas publiskošana ir īpaši svarīga, jo tā ļauj potenciālajiem ieguldītājiem pašiem veikt analīzi pirms lēmuma pieņemšanas par to, vai paļauties uz kredītreitingiem. EVTI pārbaudīja kredītreitingu aģentūru vispārējo publiskošanas praksi kā daļu no īstenotā pastāvīgās uzraudzības darba. Detalizētu novērtējumu par visām kredītreitingu aģentūrām sāka 2014. gada beigās.

X

EVTI tiešsaistes centrālajam repozitorijam (CEREP) nav ekvivalenta citās regulatīvās jurisdikcijās. Ar šo datubāzi EVTI nodrošina saskaņotu un viegli pieejamu informāciju par visu reģistrēto un sertificēto kredītreitingu aģentūru reitingu rādītājiem. Tomēr Palātai ir bažas par to, cik atbilstīgi ir publiskotie statistikas kopsavilkumi un EVTI īstenotās pārbaudes attiecībā uz datiem, kas paziņoti minētajam repozitorijam.

Palātas ieteikumi

XI

EVTI jāveic turpmāk uzskaitītie pasākumi.

a)Reģistrēšanas procedūras laikā pienācīgi jādokumentē regulatīvo prasību novērtējums attiecībā uz kredītreitingu metodikām;

b)jāuzlabo risku noteikšanas procesa izsekojamība, jāreģistrē izmaiņas riska līmenī un jādokumentē risku prioritārā secība, kā arī tās pamatojums. EVTI ir jāuzrauga arī visas augsta riska jomas, kurām būtu vēlams turpmāks uzraudzības darbs;

c)pastāvīgi jāatjaunina uzraudzības rokasgrāmata un uzraudzības uzziņu grāmata, lai tajās iekļautu iegūtās zināšanas un pieredzi;

EVTI ir jāizveido iekšējas vadlīnijas efektīvai veikto izmeklēšanu dokumentēšanai, lai pierādītu un nodrošinātu, ka visi secinājumi ir pamatoti ar atbilstošiem pierādījumu analīzes datiem;

Īpaša uzraudzības IT rīka ieviešana uzlabotu zināšanu apmaiņu, precizētu atbildību par veicamajiem uzdevumiem, atvieglotu paveiktā darba pārskatu un uzlabotu saziņu uzraudzības grupās;

d)jāizvērtē kredītreitingu aģentūru metodoloģijas izstrādes un īstenošanas visi svarīgie aspekti, kuri vēl nav ietverti;

e)strukturētā veidā jāizskata sistēmas, ko kredītreitingu aģentūras ieviesušas, lai risinātu interešu konfliktus, īpaši tos, kas saistīti ar reitingu analītiķu tirdzniecības darbībām un finanšu darījumiem. Turklāt EVTI ir jāpārbauda no kredītreitingu aģentūrām saņemtās informācijas precizitāte attiecībā uz interešu konfliktiem;

f)jāapsver iespēja izstrādāt papildu norādījumus par publiskošanas prasībām, lai uzlabotu kredītreitingu aģentūru kopējo publiskošanas praksi;

g)jāuzrauga un jāuzlabo saturs CEREP publiskotajā informācijā, tam izmantojot kredītreitingu rādītāju publiskošanas paraugpraksi;

h)jāpublicē visi piemērojamie tiesību akti un attiecīgie dokumenti un tīmekļa vietne jāpadara lietotājdraudzīgāka.

Ievads

01

Kredītreitingu aģentūras (KRA) sniedz atzinumus, kas palīdz mazināt informācijas asimetriju starp aizņēmējiem, aizdevējiem un citiem tirgus dalībniekiem. Kredītreitingi ir nozīmīgs rīks kapitāla un obligāciju tirgos, jo tie ietver informāciju ieguldītājiem un tirgus dalībniekiem, dažos gadījumos pat aizstājot ieguldītāju veiktās uzticamības pārbaudes.

Regulatīvās reformas

02

Kaut gan regulatori bieži paļāvās uz kredītreitingiem, daudzus gadus kredītreitingu aģentūrām praktiski nebija regulējuma. Saskaņā ar valdošo pieeju viss balstījās uz pašregulāciju, kuras pamatā bija vispārpieņemtā paraugprakse, ko izstrādājusi Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO), kuru uzskatīja par standartu noteicēju vērtspapīru nozarē visā pasaulē.

03

Komisija 2006. gadā paziņojumā par kredītvērtējuma aģentūrām secināja, ka ne pārāk stingrs regulējums līdz ar kredītreitingu aģentūru pašregulāciju, pamatojoties uz IOSCO standartiem, ir pietiekams, lai risinātu galvenos ar šīm aģentūrām saistītos problēmjautājumus¹. Kredītreitingu aģentūras regulēja tikai nedaudzās jomās, piemēram, attiecībā uz iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām, kredītiestāžu darbību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību. Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejai (CESR)² tika uzdots pārraudzīt KRA atbilstību IOSCO standartiem, savukārt Komisijai būtu pastāvīgi jāuzrauga norises šajā jomā. Tomēr 2008. gada finanšu krīze izraisīja plašas diskusijas par kredītreitingu aģentūru darbību, tāpēc Komisija 2008. gada novembrī izteica priekšlikumu par to darbības regulēšanu.

04

Regulu par kredītreitingu aģentūrām pieņēma 2009. gada septembrī³, un tajā ir noteiktas turpmāk uzskaitītās prasības pret kredītreitingu aģentūrām:

–jāreģistrējas valsts uzraudzības iestādē, ja aģentūra darbojas ES;

–jāpublisko modeļi, metodika un galvenie kredītreitingu noteikšanas pieņēmumi;

–jāatrodas valsts vērtspapīru regulatora uzraudzībā, pamatojoties uz izcelsmes valsts un uzņēmējas valsts (home-host) modeli⁴.

05

De Larosière ziņojumā⁵ ir izteikts aicinājums ES pastiprināt kredītreitingu aģentūru regulēšanu un uzraudzību. Ziņojumā bija ieteikts kredītreitingu aģentūru reģistrēšanu un uzraudzību nodot no valstu kompetentajām iestādēm centralizētai Eiropas struktūrai.

06

EVTI ir dibināta 2011. gada 1.janvārī⁶ kā daļa no Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmas (EFUS). Tajā ietilpst EVTI, Eiropas Banku iestāde (EBI)⁷ un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI), kuras kopā ar valstu uzraudzības iestādēm, Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un Eiropas uzraudzības iestāžu Apvienoto komiteju veido pašreizējo Eiropas uzraudzības sistēmu. EVTI galvenais mērķis ir it īpaši aizsargāt sabiedrības intereses, nodrošinot vērtspapīru tirgu integritāti, pārredzamību, efektivitāti un pienācīgu darbību.

07

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei 2011. gada jūlijā tika piešķirtas ekskluzīvas uzraudzības pilnvaras pār ES reģistrētām kredītreitingu aģentūrām⁸.

08

Pavisam nesen (2013. gada maijā) trešajā likumdošanas kārtā tika apstiprināti tiesību akti ar mērķi samazināt ieguldītāju pārmērīgo paļaušanos uz kredītreitingiem un uzlabot ES dalībvalstu valsts parāda reitingu kvalitāti ES dalībvalstīs⁹.

Kredītreitingu aģentūru regulas galvenie raksturlielumi

09

Šīs regulas galvenais mērķis ir aizsargāt ieguldītājus un nodrošināt finanšu tirgu stabilitāti Eiropas Savienībā. Tas attiecas uz jebkuru Eiropas Savienībā reģistrētu kredītreitingu aģentūru, kas sagatavo kredītreitingus, kuri paredzēti publiskošanai vai izplatīšanai pēc pasūtījuma¹⁰.

10

Regulā ir ievērojams daudzums detalizētas informācijas par to, kā kredītreitingu aģentūrām jāpārvalda interešu konflikti.

11

Minētā regula attiecas uz kredītreitingu izstrādāšanas sagatavošanas procedūrām un metodiku. Kredītreitingu aģentūras izmanto “stingru, sistemātisku, pēctecīgu un izvērtēšanai pakļautu kredītreitingu noteikšanas metodiku, balstoties uz pagātnes pieredzi, tostarp atpakaļejošām pārbaudēm”¹¹. Tomēr KRA regula neiejaucas kredītreitingu saturā¹².

12

KRA regulas mērķis ir palielināt pārredzamību, pieprasot kredītreitingu aģentūrām publiskot reitingu pamatā esošo metodiku un galvenos izmantotos pieņēmumus. Šādas pārredzamības nolūks ir tirgus dalībniekiem nodrošināt iespēju precīzāk novērtēt, vai reitingi pienācīgi atspoguļo riskus.

13

KRA regula arī piešķir EVTI jaunas pilnvaras un pienākumus:

–kredītreitingu aģentūru pienākums ir reģistrēties EVTI, ja tās izstrādā reitingus ES finanšu produktiem;

–kredītreitingu aģentūras ir pakļautas EVTI īstenotai pastāvīgai uzraudzībai;

–uz kredītreitingu aģentūrām attiecas sankcijas, ko piemēro EVTI, ja tās neatbilst šīs regulas prasībām.

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes loma

14

Pārskats par EVTI galvenajām darbībām saistībā ar kredītreitingu aģentūru reģistrāciju un uzraudzību ir sniegts 1. tabulā.

1. tabula

Pārskats par EVTI uzdevumiem

Reģistrācija un perifērās darbības¹
Uzraudzības sistēma
Informācijas publiskošana

Riska novērtējums un plānošana
Uzraudzība

•Visām kredītreitingu aģentūrām, kas piešķir kredītreitingus Eiropas Savienībā, ir jāreģistrējas EVTI.

•Kredītreitingu aģentūrām, kuras piešķir kredītreitingus trešās valstīs un kuru sagatavotos kredītreitingus izmanto Eiropas Savienībā, jābūt sertificētām EVTI.

•Reģistrācija notiek divos posmos:
i) pilnīguma pārbaude;
ii) atbilstīguma pārbaude.

•EVTI ir jāizstrādā regulatīvu tehnisko standartu projekti attiecībā uz reģistrācijas procesu.

•EVTI ir jāpārbauda, vai darbojas nereģistrētas/nesertificētas kredītreitingu aģentūras, kas izsniedz kredītreitingus Eiropas Savienībā.

•EVTI veic tirgus izpēti un pētījumus, kas ļautu tai apzināt tendences un risku kredītreitingu aģentūru nozarē.

•ENVI veic riska novērtējumu, pamatojoties uz tirgus izpēti un zināšanām, ko tā ieguvusi KRA uzraudzībā.

•Riska kontrollapu izstrādāšana katrai KRA un vispārēja riska paneļa izstrādāšana.

•Darba programmas izstrādāšana

•EVTI ir atbildīga par kredītreitingu aģentūru pastāvīgu uzraudzību.

•EVTI uzrauga, vai KRA periodiski iesniedz pārskatus.

•Uzrauga KRA aģentūru paziņojumus par grozījumiem to sākotnējos reģistrācijas nosacījumos.

•EVTI var veikt individuālu, tematisku vai ad hoc izmeklēšanu, ja tā ir konstatējusi neatbilstības risku.

•Veic turpmākus pasākumus pēc iepriekšējām izmeklēšanām un sagatavo tematiskus izvērtējumus.

•EVTI nodrošina, ka kredītreitingu aģentūras publisko reitingu metodikas un ar tiem saistītos galvenos pieņēmumus.

•EVTI pārvalda CEREP (kredītreitingu rādītāju publiska datubāze).

•EVTI pārvalda SOCRAT (iekšēja datubāze), kurai kredītreitingu aģentūras katru mēnesi paziņo par visām reitingu piešķiršanas darbībām.

1To struktūru noteikšanu, kuras bez reģistrēšanās darbojas ES kā kredītreitingu aģentūras, EVTI uzskata par perifēru darbību.

Avots: ERP, pamatojoties uz KRA regulas noteikumiem un EVTI sniegto informāciju.

1Komisijas paziņojums par kredītvērtējuma aģentūrām (OV C 59, 11.3.2006., 2. lpp.).

2EVTI priekštece, izveidota 2001. gadā.

3Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regula (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (OV L 302, 17.11.2009., 1. lpp.), turpmāk tekstā “KRA regula”.

4Saskaņā ar šo modeli uzraudzības padomē ir iekļauti visi valstu uzraugi no tām valstīm, kurās kredītreitingu aģentūra darbojas. Šis modelis tika izmantots arī banku uzraudzībai Eiropas Savienībā.

5Komisija 2008. gada novembrī uzdeva Jacques de Larosière kunga vadītai augsta līmeņa grupai izstrādāt ieteikumus, kā Eiropas Savienībā stiprināt uzraudzības kārtību, lai labāk aizsargātu iedzīvotājus un atjaunotu uzticību finanšu sistēmai. 2009. gada februārī de Larosière vadītā grupa publicēja noslēguma ziņojumu.

6Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

72014. gada jūlijā Eiropas Revīzijas palāta publicēja īpašo ziņojumu Nr. 5/2014 “Eiropas banku uzraudzības sistēmas tapšana — Eiropas Banku iestāde un tās mainīgais konteksts” (http://eca.europa.eu), kas ir pirmais Eiropas Revīzijas palātas īpašais ziņojums par reformām ES finanšu sektora regulatīvajā un uzraudzības sistēmā.

8Šo grozījumu KRA regulā sauc arī par KRA II.

9Šo grozījumu KRA regulā sauc arī par KRA III.

10KRA regula, 2. panta 1. punkts.

11KRA regula, 8. panta 3. punkts.

12Regulā ir noteikts: “Pildot savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, ne EVTI, ne Komisija, ne arī kādas dalībvalsts publiskā sektora iestādes neiejaucas kredītreitingu saturā vai metodikā”.

Revīzijas pieeja

15

Revīzijā pārbaudīja, vai EVTI īstenotās kredītreitingu aģentūru reģistrēšanas procedūras un uzraudzība ir bijušas efektīvas. Konkrēti, Palāta analizēja, vai

–visu iespējamo kredītreitingu aģentūru reģistrācija tika veikta pareizi un efektīvi;

–EVTI ir izstrādājusi un īstenojusi stabilu plānošanu un riska novērtējumu savām uzraudzības darbībām;

–uzraudzības sistēmas īstenošanā tiek konstatētas problēmas, kuras atklājušās kredītreitingu aģentūru uzņēmējdarbībā¹³, tostarp tās, kas saistītas ar reitingu komiteju neatkarību un interešu konfliktu novēršanu;

–EVTI un kredītreitingu aģentūras publicē ieinteresētajām personām adresētu pietiekamu informāciju, kas rada pievienoto vērtību.

16

Revīzijas kritēriji tika atvasināti no šādiem avotiem:

i)juridiskās prasības un mērķi KRA regulā, kā arī papildu deleģētajās regulās (tehniskie standarti);

ii)EVTI uzraudzības rokasgrāmata un uzraudzības uzziņu grāmata;

iii)EVTI kredītreitingu aģentūru reģistrācijas rokasgrāmata;

iv)attiecīgie IOSCO principi un pamatnostādnes;

v)ASV Vērtspapīru un biržas darījumu komisijas (attiecīgā uzraudzības iestādes ASV) dokumenti, lai salīdzinātu praksi abās jurisdikcijās.

17

Palāta ieguva revīzijas pierādījumus, caurskatot reģistrācijas lietu un uzraudzības lietu izlasi. Palāta arī iztaujāja ENVI galvenās amatpersonas, kuras ir atbildīgas par uzraudzību un riska pārvaldību. Pamatojoties uz iegūtajiem pierādījumiem, revidenti analizēja reģistrācijas procesu, riska novērtējumu un resursu plānošanu, pārraudzības darba organizāciju un to, cik atbilstīga ir KRA publiskotā informācija.

18

Līdzās darbam, ko veica Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādē, notika informācijas vākšanas apmeklējumi trijās kredītreitingu aģentūrās, un desmit valstu kompetentajās iestādēs (VKI)¹⁴ notika aptauja attiecībā uz to uzraudzības pieeju un metodiku.

19

Visbeidzot, ārējie eksperti novērtēja publiskošanas prasības attiecībā uz metodiku, modeļiem un galvenajiem vērtēšanas pieņēmumiem piecās kredītreitingu aģentūrās un izskatīja kredītreitingu rādītājus, ko EVTI publicējusi CEREP datubāzē. Sīkāks revīzijas pieejas apraksts ir sniegts II pielikumā.

13Piemēram, iespējamie interešu konflikti un pārredzamības trūkums.

14Valstu kompetentās iestādes (VKI) ir valsts aģentūras, kas saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par finanšu nozares (vai tās daļas) uzraudzību un reglamentēšanu.

I daļa. Reģistrācija un perifērās darbības

Ievads

20

Kredītreitingu aģentūras, kas piešķir kredītreitingus ES, šo darbību veikšanai ir jāreģistrē EVTI. Pirms EVTI izveides par reģistrācijas procesu bija atbildīgas valsts kompetentās iestādes. 1. attēlā ir uzskaitītas 23 kredītreitingu aģentūras¹⁵, kas bija reģistrētas līdz 2015. gada jūnijam.

21

Papildus reģistrācijas procesa pārvaldībai EVTI ir jānodrošina, ka uzņēmumi, kas nav reģistrēti kā kredītreitingu aģentūras, nesniedz kredītreitingus.

1. attēls

ES reģistrētās kredītreitingu aģentūras

Avots: ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.

EVTI saīsināja reģistrēšanas procesu, bet dažu kritēriju vērtēšana joprojām ir problemātiska

EVTI ir labi izstrādātas kredītreitingu aģentūru reģistrācijas procedūras

22

Ja uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, sāk nodarboties ar kredītreitingu sniegšanu, tam jāiesniedz reģistrācijas pieteikums Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei. Reģistrācijas procedūrai ir divi posmi: i) pilnīguma pārbaudes posms un ii) atbilstības pārbaudes posms (pārskatu par šiem diviem posmiem sk. 2. attēlā).

2. attēls

Kredītreitingu aģentūru reģistrācijas process

d. – darba diena
* Termiņu var pagarinat lidz 60 darba dienam, ja kreditreitingu aģentura (KRA) ir iesniegusi reitingu apstiprinašanas, arpakalpojumu izmantošanas vai atbrivojuma no atbilstibas pieprasijumu.

Avots: ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.

23

EVTI ir sagatavojusi atsevišķu rokasgrāmatu, kurā aprakstīts reģistrācijas posms. Tajā ir raksturotas procedūras, kas ir jāievēro, sākot no kredītreitingu aģentūras pirmā kontakta ar EVTI līdz reģistrācijas procesa beigām. EVTI ir arī sagatavojusi e-vēstuļu sagataves un pirmspieteikuma paraugus, paziņojumus par pilnīgumu, informācijas pieprasījumus, Uzraudzības padomes galīgos lēmumus, nodevas utt. – tas palielina procesa efektivitāti.

24

EVTI var analizēt informāciju un kredītreitingu aģentūrām atkārtoti pieprasīt papildu informāciju tik reizes, cik to uzskata par nepieciešamu. Kad pieteikuma dokumentācija ir pilnībā noformēta, EVTI var pieprasīt papildu skaidrojumus un/vai atbilstības pārbaudes posma laikā apmeklēt attiecīgo kredītreitingu aģentūru.

EVTI ir saīsinājusi reģistrēšanas procesu, bet tas joprojām ir smagnējs reglamentējošo prasību dēļ

25

Kaut gan Regula paredz divu posmu pieeju (sk. 2. attēlu), EVTI ir izdevies ievērojami samazināt reģistrācijas procesa vidējo ilgumu no 373 kalendāra dienām līdz 227 dienām. 2. tabulā sniegts pārskats par pieteikumiem, ko valstu kompetentās iestādes un EVTI bija apstrādājušas līdz 2014. gada decembrim.

2. tabula

Vidējais kalendāra dienu skaits, kas vajadzīgs reģistrācijas pieteikuma novērtēšanai un papildu informācijas pieprasījumu vidējais skaits

| VISI PIETEIKUMI | PIEŅEMTIE PIETEIKUMI | NORAIDĪTIE PIETEIKUMI
| Vidējais dienu skaits pieteikuma novērtēšanai | Vidējais papildu informācijas pieprasījumu skaits | Vidējais dienu skaits pieteikuma novērtēšanai | Vidējais papildu informācijas pieprasījumu skaits | Vidējais dienu skaits pieteikuma novērtēšanai | Vidējais papildu informācijas pieprasījumu skaits
VKI | 373 | 1,8 | 375 | 1,8 | 342 | 1,0
(19 pieteikumi) | (18 pieņemti pieteikumi) | (1 noraidīts pieteikums)
EVTI | 227 | 2,1 | 209 | 2,0 | 254 | 2,3
(10 pieteikumi) | (6 pieņemti pieteikumi) | (4 noraidīti pieteikumi)

Avots: ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.

26

Ja dokumenti, ko kredītreitingu aģentūra ir iesniegusi pilnīguma pārbaudes posma laikā, tiek uzskatīti par nepietiekamiem, EVTI var lūgt papildu informāciju. Katru reizi, kad kredītreitingu aģentūra nosūta papildu informāciju, EVTI 20 darba dienu laikā šie dokumenti ir jānovērtē un jāpaziņo kredītreitingu aģentūrai, vai pieteikums ir pilnīgs. Reģistrācijas procesa sadalīšana divos posmos padara procesu diezgan apgrūtinošu un ilgstošu, jo pilnīguma novērtējums ietver kredītreitingu aģentūras atsūtīto dokumentu satura novērtējumu. Tāpēc EVTI veic dubultu darbu, jo pilnīguma pārbaudes posma laikā tā īsumā izvērtē atbilstību. 3. attēlā atspoguļota procedūra, ko parasti piemēro pilnīguma pārbaudes posmā.

3. attēls

Pilnīguma pārbaudes posma vidējais ilgums (darba dienas)

Avots: ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.

27

EVTI kredītreitingu aģentūru reģistrācijas rokasgrāmatā noteikts, ka katru KRA pieteikumu izskata, piemērojot “četru acu” principu¹⁶. Tomēr no dokumentācijas nebija iespējams secināt, vai to piemēroja visās revidētajās reģistrācijas lietās.

28

EVTI nepietiekami dokumentē metodiku novērtējumu reģistrācijas procesā. Kredītreitingu metodikai ir jābūt stingrai, sistemātiskai, pēctecīgai un tā jāpakļauj izvērtēšanai, kas balstīta uz pagātnes pieredzi (tostarp atpakaļejošu pārbaudi). Katra no šīm prasībām ir sīkāk izklāstīta papildinošā deleģētā regulā par metodiku (pārskats sniegts 4. attēlā). No otras puses, KRA regulā noteikts, ka EVTI nav atļauts iejaukties kredītreitingu saturā vai metodikā.

29

Reģistrācijas procesa laikā EVTI ir jānovērtē kredītreitingu aģentūru metodikas atbilstība iepriekšminētajām prasībām. Mēs konstatējām, ka informācijā, kas iekļauta pārbaudītajos reģistrācijas dokumentos, EVTI pārbauda galvenokārt to, vai kredītreitingu metodika ir stingra (skatīt zaļo ēnojumu 4. attēlā).

4. attēls

Kredītreitingu metodikas saskaņā ar KRA regulu

Avots: ERP, pamatojoties uz KRA regulas noteikumiem.

Attiecībā uz metodiku kredītreitingu aģentūru sniegtās informācijas detalizācijas pakāpe atšķīrās

30

EVTI nav ne sagatavojusi sīki izstrādātu reģistrācijas procesā nepieciešamo dokumentu sarakstu, ko varētu izmantot, lai novērtētu kredītreitingu noteikšanas metodikas, ne arī noteikusi minimālo pieņemamo detalizācijas pakāpi. Revidētajās reģistrācijas lietās bija ievērojami atšķirīga detalizācijas pakāpe ar metodiku saistītajā dokumentācijā. Vienā pārbaudītajā reģistrācijas lietā, piemēram, trūkst informācijas par modelēšanu un kvantitatīvām metodēm, kas minētas deleģētajā regulā par metodoloģiju, kā arī paziņojuma par katra izmantotā kvalitatīvā un kvantitatīvā rādītāja nozīmi, ietverot aprakstu un pamatojumu par šiem faktoriem piešķirto svērumu.

EVTI nebija strukturētas pieejas perifēro darbību uzraudzībai

31

Uzņēmumiem, kuri sniedz vienīgi privātus kredītreitingus, kredītspējas vērtējumiem vai kredītreitingiem, ko sniedz centrālās bankas, KRA regulu nepiemēro. 1. izcēlumā ir skaidrota atšķirība starp kredītreitingu un kredītspējas novērtējumu.

32

Daudzi uzņēmumi sniedz kredītspējas vērtējumus, eksporta kredītu novērtējumus vai darbojas kā plaša profila ieguldījumu konsultanti. Uzņēmumus, kas sniedz finanšu pakalpojumus, reģistrē un uzrauga to attiecīgās valsts kompetentās iestādes.

1. izcēlums

Kredītreitings un kredītspējas vērtējums

“Kredītreitings” ir atzinums par juridiskas personas kredītspēju, par parādu vai finanšu saistībām, parāda vērtspapīriem, priekšrocību akcijām vai citiem finanšu instrumentiem vai par šādu parādu vai finanšu saistību, parāda vērtspapīru, priekšrocību akciju vai cita finanšu instrumenta emitentu, un šo atzinumu izsniedz, izmantojot ieviestu un noteiktu kredītreitingu kategoriju klasifikācijas sistēmu.

“Kredītspējas vērtējums” ir kredītspējas novērtējums, kura pamatā ir datu apkopošana un izteikšana, pamatojoties tikai uz iepriekš izveidotu statistikas sistēmu vai modeli, reitinga analītiķim neveicot nekādas būtiskas papildu darbības saistībā ar reitinga noteikšanu.

33

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei ir Kredītreitingu aģentūru tehniskā komiteja¹⁷, kas sanāk reizi 1–2 mēnešos. Perifērās darbības ir pastāvīgs tās darba kārtības punkts. Komiteja ir nozīmīgs sadarbības tīkls, kuru EVTI izmanto, lai noteiktu struktūras, kas jāreģistrē kā kredītreitingu aģentūras. Tika konstatēts, ka dažu struktūru darbība patiešām attiecas uz KRA regulas darbības jomu, un pēc tam tās tika reģistrētas kā kredītreitingu aģentūras. Lai arī kredītreitingu sniegšana, ja uzņēmums nav reģistrējies, ir Kredītreitingu aģentūru regulas pārkāpums, par kuru EVTI var piemērot naudas sodu, EVTI šīs pilnvaras līdz šim nav izmantojusi.

34

EVTI īstenotā perifēro darbību uzraudzība nebija strukturēta un lielākoties notika atkarībā no katra atsevišķa gadījuma. 2015. gada martā EVTI pieņēma īpašu stratēģiju un darba programmu¹⁸ perifērām darbībām.

Pašreizējā Eurosistēmas pieeja negarantē visu EVTI reģistrēto kredītreitingu aģentūru vienlīdzību

35

Kredītreitingu aģentūras ir privāti uzņēmumi, kam ir būtiska loma finanšu tirgos. Dažādu faktoru dēļ iekļūšana kredītreitingu tirgū ir sarežģīta. Reputācija, kas iegūta ilgākā laika posmā, sniedz priekšrocības konkurencē. Ieguldītāji dod priekšroku pazīstamu KRA sagatavotiem reitingiem, jo izpratnei par reitingu sagatavošanā izmantoto metodiku ir nepieciešami resursi. Arī emitenti tiecas pieprasīt kredītreitingus tikai no tām aģentūrām, ko ieguldītāji izmanto visvairāk un kam tie visvairāk uzticas.

36

Kredītreitingu tirgus uzraudzība sniedz kredītreitingu izmantotājiem zināmu drošību par kredītreitingu aģentūru darba kvalitāti. Faktiski konkurences trūkums kredītreitingu tirgū viesa bažas¹⁹, un viens no galvenajiem pamatojumiem EVTI izveidei bija vēlme radīt vienlīdzīgus apstākļus visiem kredītreitingu tirgus dalībniekiem.

37

Eurosistēma²⁰ ir nozīmīgs finanšu tirgu dalībnieks. Tā nodrošina finanšu sistēmas likviditāti, veicot monetārās politikas darbības. Tā izsniedz kredītus atbilstīgiem darījumu partneriem²¹ tikai pret tādu nodrošinājumu²², kam jāatbilst augstiem kredītstandartiem. Lai veiktu kredītnovērtējumu²³, Eurosistēma ņem vērā informāciju no vairākiem turpmāk minētajiem avotiem:

οno kredītreitingiem, ko sniegušas ārējas kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI)²⁴;

οno valstu centrālo banku iekšējām kredītnovērtējuma sistēmām;

οno sistēmām, kas balstītas uz iekšējiem reitingiem;

οno trešo personu – kredītreitinga sniedzēju – reitinga instrumentiem.

38

Eurosistēma pašlaik atzīst tikai četru ārēju kredītu novērtēšanas institūciju sagatavotos reitingus. Lai Eurosistēma atzītu reitingus, kredītvērtējuma aģentūrai ir jābūt reģistrētai vai sertificētai EVTI, kā arī jāatbilst noteiktiem darbības kritērijiem un jānodrošina atbilstošs aptvērums. Turklāt Eurosistēma pašlaik atzīst divu mazāku kredītreitingu aģentūru reitinga instrumentus. Tomēr šo instrumentu vērtība minētajām KRA ir ierobežota salīdzinājumā ar ārējas kredītu novērtēšanas institūcijas statusa atzīšanu.

39

Saskaņā ar iztaujāto kredītreitingu tirgus dalībnieku sniegtajām ziņām mazākās kredītreitingu aģentūras uzskata, ka reģistrēšanās Eurosistēmā kā ārējai kredītu novērtēšanas institūcijai ir ļoti svarīga to uzņēmējdarbības tālākai attīstībai, īpaši saistībā ar ienākšanu strukturēto finanšu instrumentu kredītreitingu tirgū²⁵, jo šis tirgus segments kredītreitingu aģentūrām dod vislielākos ienākumus un peļņu. Tomēr Eurosistēmas pieeja faktiski uztur divlīmeņu tirgus struktūru, kurā nelielās kredītreitingu aģentūras nevar vienlīdzīgi konkurēt ar lielām kredītreitingu aģentūrām. It īpaši kritērijs “atbilstošs aptvērums” ir būtisks šķērslis ienākšanai tirgū²⁶.

40

Eurosistēmas pašreizējā pieeja “atzīt” kredītreitingu aģentūras atgādina kredītreitingu aģentūru uzraudzību (ES likumdevējs ir uzticējis šo uzdevumu vienīgi EVTI), nevis vienkāršu administratīvu procedūru, lai pieņemtu kredītreitingu “piegādātājus”. Salīdzinājumā ar Eurosistēmas pieeju ASV Federālo rezervju sistēma lielākoties pieņem visu desmit Vērtspapīru un biržas darījumu komisijas reģistrēto kredītreitingu aģentūru sniegtos reitingus.

15Moody’s ir uzskaitīta divas reizes: sākotnēji valstu kompetentās iestādes bija reģistrējušas vairākas Moody’s grupā ietilpstošas kredītreitingu aģentūras, līdz 2014. gadā EVTI reģistrēja Moody’s Investor Services EMEA Ltd.

16Saskaņā ar šo prasību darbība jāapstiprina vismaz divām personām. Piemēram, dažādu funkciju nošķiršana, sasaistu pārbaudes, divkārša aktīvu pārbaude, divi paraksti u. c.

17Tehniskajā komitejā ir pārstāvji no valstu kompetentajām iestādēm, un to izveidoja, lai palīdzētu EVTI sagatavot stratēģiskus lēmumus par kredītreitingu aģentūru uzraudzību. Komiteja sniedz tehniskas konsultācijas, tādējādi palīdzot sagatavot tehniskos standartus, pamatnostādnes un ieteikumus.

18Piemēram, EVTI regulāri aptaujās reģistrētās kredītreitingu aģentūras un citas ieinteresētās personas, vai to rīcībā ir informācija par iespējamiem kredītreitingu sniedzējiem Eiropas Savienībā, un reizi pusgadā pārbaudes nolūkos pārlūkos tīmekļa vietnes.

19ES ir veikusi pasākumus, lai palielinātu konkurenci kredītreitingu tirgū Eiropā. KRA regula vairākos punktos pievēršas pieaugošajai konkurencei. Eiropas Parlaments vairākas reizes ir aicinājis Komisiju izpētīt iespēju izveidot Eiropas kredītreitingu aģentūru tīklu. Komisija 2014. gada 5. maijā pieņēma ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par mazāku kredītreitingu aģentūru tīkla izveides iespējamību (COM(2014) 248 final).

20Eurosistēma ir eurozonas monetārā iestāde. To veido Eiropas Centrālā banka un [eurozonas] dalībvalstu centrālās bankas. Eurosistēmas galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti. Tās uzdevums ir arī nodrošināt finanšu stabilitāti un veicināt Eiropas finansiālo integrāciju.

21Šiem atbilstīgajiem darījumu parteriem ir jāizpilda noteiktas prasības, kas formulētas Pamatnostādņu ECB/2014/60 55.–57. pantā.

22Aktīviem, kas ir ieķīlāti Eurosistēmai kā nodrošinājums centrālās bankas kredītoperācijām, jāatbilst noteiktiem kritērijiem.

23Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēma nosaka procedūras, noteikumus un paņēmienus, lai nodrošinātu augstus kredītstandartus visiem atbilstīgajiem aktīviem.

24Ārējas kredītu novērtēšanas institūcijas ir kredītreitingu aģentūras, kas regulatīviem nolūkiem sniedz reitingus un aplēš attiecīgo saistību nepildīšanas varbūtību.

25Strukturētie finanšu instrumenti izmanto sarežģītas juridiskas un korporatīvas struktūras, lai pārnestu riskus. Tie rodas, piemēram, vērtspapīrošanas darījumā, kad aktīvu kopumu izmanto, lai izveidotu jaunu finanšu instrumentu ar konkrētām īpašībām.

26Lai atbilstu šim kritērijam, ir jāsaņem pieprasījumi no plaša emitentu spektra, it īpaši no tiem, kas darbojas strukturēto finanšu instrumentu tirgus segmentā. Tomēr šie emitenti, visticamāk, šādu pakalpojumu nepieprasīs, ja Eurosistēma kredītreitingu aģentūru vēl nav apstiprinājusi.

II daļa. Plānošana un riska pārvaldība

Uz risku orientēts plānošanas process nesniedz pilnīgu pārliecību par to, ka EVTI maksimāli izmanto savus resursus

41

Nav iespējams nepārtraukti uzraudzīt visas uzraugāmās vienības, tāpēc ļoti svarīga ir racionāla sistēma, lai pieņemtu lēmumu par to, kuriem jautājumiem jāpievēršas un kad. Tāpēc uzraudzības darbību plānošanā EVTI izmanto uz risku orientētu procesu, lai nodrošinātu ierobežoto resursu pēc iespējas efektīvāku izmantošanu. Šo procesu var iedalīt trijos posmos (sk. 5. attēlu):

i)riska analīzē jānosaka jomas, kurās iespējama neatbilstība;

ii)prioritātes jānosaka augsta riska jomām, uz kurām jāvērš uzraudzības darbības;

iii)uzraudzības darbību darba plānā jāpiešķir resursi atkarībā no nākamajam gadam izraudzītajām prioritātēm.

5. attēls

EVTI ikgadējais riska novērtēšanas process

Avots: ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.

Riska apzināšana ir visaptveroša, taču tai grūti izsekot

EVTI ir visaptveroša pieeja risku apzināšanā…

42

EVTI novērtē risku saskaņā ar 13 riska jomām, kas sagrupētas četrās riska kategorijās (sk. 6. attēlu). Riska jomas ietver plašu jautājumu loku, kurā savukārt iekļauti detalizētāki jautājumi. Piemēram, riska joma “interešu konfliktu pārvaldība” ietver vairāk nekā deviņus sīki izklāstītus tematus, tādus kā akcionāru ietekme vai valdes locekļi un publiskotās informācijas būtiskums.

6. attēls

No riska kategorijām līdz riska jomām un tēmām

Avots: ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.

43

Ikgadējais riska novērtējums ir galvenais veids, kā noteikt riskus. Tā pamatā ir gada laikā iegūtās zināšanas par kredītreitingu aģentūrām un aģentūru gada laikā iesniegto dokumentu analīze. Pamatojoties uz šo informāciju, darbinieki, kuru pārziņā ir riska analīze, kopā ar kolēģiem, kuru pārziņā ir uzraudzība, sagatavo kontrollapu par katru uzraudzīto kredītreitingu aģentūru. Tajās ir apkopoti visi zināmie riski līdz ar vērtējumu atkarībā no to nozīmīguma.

44

Kontrollapas ir iekļautas gada riska panelī, kurā tiek atspoguļots riska līmenis katrā riska jomā attiecībā uz visām uzraudzītajām kredītreitingu aģentūrām. Atsevišķi specifiski riska paneļi ir izstrādāti lielākajām aģentūrām un mazākajām aģentūrām, lai ņemtu vērā dažādas ietekmes uz tirgu. Šos riska paneļus izmanto, lai noteiktu kredītreitingu aģentūru tirgus sistemātiskos riska faktorus.

45

Papildus gada riska novērtējumam EVTI izmanto ad hoc riska analīzi. Vajadzību pēc šīs analīzes var izsaukt būtiskas ziņas kredītaģentūru tirgū, reitingu datu analīze vai kredītu tirgus dati. Tās mērķis ir laikus apzināt konkrētas jomas, kas rada bažas atsevišķām kredītreitingu aģentūrām vai to grupām, kuras piedāvā vienu un to pašu reitingu produktu, vai konstatēt tendences tirgū, kas varētu izraisīt prioritāšu secības pārskatīšanu uzraudzības darbībās.

46

EVTI ir pakāpeniski palielinājusi ad hoc riska analīzes izmantošanu. Pēdējā laikā EVTI formulēto konstatējumu rezultātā vairāk veica šāda veida analīzi. Visa veiktā analīze palīdzēja Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei apzināt augsta riska jomas un jomas, kurās uzraudzības grupai jāuzlabo zināšanas par konkrētiem tematiem.

… bet dokumentācija ir nepietiekama vairākos aspektos

47

Riska pārvaldības jomā ir pienācīgi jādokumentē pieejamās zināšanas saprotamā veidā. Turklāt ir kārtīgi jādokumentē arī sīki izstrādāti apsvērumi un konstatējumi, kā arī pamatojums riska līmeņu mainīšanai. Lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību, regulējumam jābūt tādam, lai darbiniekiem, kuru pārziņā ir uzraudzība, būtu iespēja pārskatīt risku dinamiku un to, kā tos novērš²⁷.

48

Kontrollapas sniedz kopsavilkuma novērtējumu par katru riska jomu. Kopsavilkuma novērtējuma iznākums tiek dokumentēts, bet nav dokumentēti novērtējumi par sīki izklāstītiem tematiem katrā riska jomā. Tas var izraisīt zināšanu zudumu un radīt grūtības, kad ir jāizseko, kā zemāka līmeņa riski tika pārkvalificēti par augstāka līmeņa risku.

49

Riska novērtējuma pamatnostādnēs ir noteikts, ka, gatavojot kontrollapas, ir jāiepazīstas ar dokumentiem. Tomēr ieguldītais darbs nav pienācīgi dokumentēts un nav pierādījumu, ka tas tiktu pārbaudīts.

50

Ja kontrollapā maina riska līmeni, EVTI nav dokumentācijas par izmaiņu iemesliem. Lēmumus par šādām izmaiņām pieņem mutiski neoficiālu sanāksmju laikā starp darbiniekiem, kuru pārziņā ir uzraudzība, un riska analīzes grupu.

Augsta riska jomas ne vienmēr tika pietiekami aptvertas

51

Pamatojoties uz kontrollapām, riska paneļiem un informāciju, kas iegūta ad hoc riska analīzē, EVTI sagatavo ziņojumu par risku Uzraudzības padomei. Šajā ziņojumā ir norādītas augsta riska jomas, proti, būtiskākie problēmjautājumi, kurus ir paredzēts risināt kā galveno uzraudzības darba prioritāti. Gada darba programmā tiek noteiktas jomas, kurām EVTI uzraudzības darbībās pievērsīs galveno uzmanību.

52

EVTI uz risku balstītā pieeja tika ieviesta pēc pirmā uzraudzības gada. Tomēr sākumā to ne vienmēr konsekventi piemēroja. Uz vairākām augsta riska jomām, kas bija minētas riska kontrollapās un riska ziņojumos Uzraudzības padomei, būtu bijis noderīgi attiecināt turpmākas uzraudzības darbības.

53

Dažu augsta riska jomu ierobežota ietveršana būtu attaisnojama, ja EVTI uzraudzības resursi būtu novirzīti uz citām augsta riska jomām vai ja tūlītēja darbība būtu prasījusi neadekvātu resursu patēriņu. Tomēr dažas izmeklēšanas ietvēra arī zemāka riska jomas, lai gan augstāka riska jomām būtu noderējuši turpmāki novērtējumi.

54

Turklāt izmeklēšanas pilnībā neaptvēra riskus, kas norādīti kā prioritāri ikgadējā riska novērtēšanas procesā, jo nebija atbilstības starp riska jomām un veidu, kā tika veiktas izmeklēšanas. Kontrollapās, riska paneļos un riska ziņojumos riski ir strukturēti atkarībā no tematiem, piemēram, stratēģiskie riski vai ārpakalpojumu riski. Tomēr izmeklēšanu tematiskā struktūra lielākoties ir balstīta uz aktīvu klasēm, piemēram, valsts parādu vai bankas parādu. Tādējādi izmeklēšanas mērķi nav pilnībā saskaņoti ar apzinātajiem riskiem.

EVTI resursi nav pietiekami, lai atbilstu visām stingrajām regulatīvajām prasībām

55

KRA nodaļā 2014. gada beigās strādāja 26 darbinieki, no tiem 15 bija atbildīgi par uzraudzību un četri – par riska analīzi. Pārējo darbinieku pienākumos ietilpa galvenokārt darbs politikas jomā. Darbinieku skaits, kā arī pieaugošās normatīvās prasības Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei sagādāja lielas grūtības nodrošināt pietiekamu skaitu pārbaužu, lai pārliecinātos par atbilstību regulas prasībām²⁸.

27Starptautiskais standarts IEC 31010: 2009, 5.5. iedaļa.

28Piemēram, tādās jomās kā IT, iekšējās kontroles mehānismi, metodika un interešu konflikti.

III daļa. Uzraudzība

EVTI pastāvīgā uzraudzība un izmeklēšana

56

Visas kredītreitingu aģentūras tiek pastāvīgi uzraudzītas pēc tam, kad tās ir reģistrētas. Pastāvīgas uzraudzības mērķis ir īsā laikā atklāt, kura no uzraudzītajām struktūrām, iespējams, neatbilst spēkā esošajām prasībām.

57

EVTI īsteno uz risku orientētu uzraudzības pieeju. Uzraudzības darbību intensitāte, apmērs un veidi ir atkarīgi no riskiem, ko rada dažādie tirgus dalībnieki (sk. 7. attēlu). Iespējamās problēmas, kas apzinātas dokumentu pārbaudēs pastāvīgās uzraudzības ietvaros, tiek analizētas un, ja vajadzīgs, tiek veiktas tālākas izmeklēšanas darbības.

7. attēls

Uzraudzības darbības

Avots: ERP, pamatojoties uz KRA regulas noteikumiem.

58

EVTI pastāvīgās uzraudzības darbs ietver tās informācijas analīzi, ko regulāri saņem no uzraudzītajām struktūrām un no ārējiem avotiem (iestādes, konkurenti, sūdzības, preses izdevumi utt.), no kredītreitingu aģentūrām saņemto jautājumu izpildes kontroli un saziņu ar kredītreitingu aģentūru vadību visa uzraudzības cikla laikā. EVTI uzraudzības uzdevumi saistībā ar pastāvīgās uzraudzības procesu ir atspoguļoti 3. tabulā.

3. tabula

EVTI uzdevumi saistībā ar pastāvīgo uzraudzību

Informācijas analīze
Kredītreitingu aģentūru regulāri sniegtās informācijas izskatīšana – reizi ceturksnī vai pusgadā

Kredītreitingu aģentūru regulāri publiskotās informācijas izskatīšana

To paziņojumu izskatīšana, kas saņemti no kredītreitingu aģentūrām atbilstīgi KRA regulas noteikumiem (piemēram, paziņojumi par būtiskām izmaiņām sākotnējās reģistrācijas nosacījumos)

Kredītreitingu aģentūru tīmekļa vietnēs publicētās informācijas regulāra pārraudzība

No EVTI riska analīzes grupas saņemto ziņojumu/brīdinājumu izskatīšana

Kārtējie pienākumi
Regulāras telefonsarunas ar kredītreitingu aģentūrām (pēc pusgada informācijas saņemšanas)

Telefonsarunas ar kredītreitingu aģentūrām kārtējo pienākumu izpildes ietvaros (regulāras telefonsarunas un sanāksmes ar KRA vadošajiem darbiniekiem – atbildīgajiem par atbilstību, iekšējo pārskatīšanu, iekšējo revīziju, riska pārvaldību, izpilddirektoru un neatkarīgiem direktoriem bez izpildpilnvarām. Šo kārtējo sarunu biežums ir atkarīgs no kredītreitingu aģentūras lieluma.)

Citi uzdevumi
Padziļināta izpēte (to potenciālu riska jomu pēcpārbaude, kas konstatētas informācijas analīzē un veicot kārtējos pienākumus)

Trešo personu sūdzību izskatīšana

Pēc izmeklēšanām izstrādāto koriģējošo pasākumu plāna izpildes pārbaude

Mijiedarbība ar kredītreitingu aģentūrām, sniedzot ad hoc atbildes uz kredītreitingu aģentūru atsūtītajiem pieprasījumiem

Avots: ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.

59

Papildus nepārtrauktai uzraudzībai EVTI regulāri un balstoties pati uz savu riska novērtējumu izvēlas jomas, kuras kredītreitingu aģentūrās varētu apdraudēt atbilstību, un veic turpmākas izmeklēšanas darbības (galvenokārt tā ir vispārēja izmeklēšana). Vispārēja izmeklēšana parasti ietver pārbaudes uz vietas. Pārskats par EVTI veiktajām izmeklēšanām uz vietas ir sniegts III pielikumā. Tās var kopumā iedalīt divās grupās:

–tematiskas izmeklēšanas, kas pievēršas jautājumiem, kuri kopīgi vairākām lielām kredītreitingu aģentūrām;

–konkrētu jautājumu izmeklēšana atsevišķās kredītreitingu aģentūrās.

Uzraudzības process ir izstrādāts un īstenots, taču tam ir jāiegūst briedums

60

Efektīvai uzraudzībai nepieciešama:

i)visaptveroša uzraudzības politika, kurā vispārīgi izklāstīts uzraudzības process, tajā apvienojot gan klātienes, gan neklātienes uzraudzības darbību metodes;

ii)visaptverošas iekšējās pamatnostādnes un metodika, lai palīdzētu darbiniekiem veikt kārtējos pienākumus;

iii)informācijas apkopošana un analīze;

iv)efektīvs pārskats par kredītreitingu aģentūru padarīto darbu un koriģējošajiem pasākumiem, ko tās veikušas, reaģējot uz konstatējumiem.

EVTI ir izveidojusi labu pamatu kredītreitingu aģentūru efektīvai uzraudzībai

61

Saskaņā ar paraugpraksi uzraudzības iestāžu rīcībā jābūt metodikai, lai noteiktu un novērtētu, kāds ir raksturs, ietekme un apjoms riskam, kuram ir pakļautas uzraudzītās struktūras, šajā novērtējumā ietverot arī uzņēmējdarbības galveno virzienu, riska profilu un iekšējās kontroles vidi. Atkarībā no šā novērtējuma rezultātiem izraugās vai nu pārbaudi uz vietas, vai dokumentu pārbaudi²⁹.

62

Savus vispārējos principus EVTI ir noteikusi uzraudzības rokasgrāmatā un uzraudzības uzziņu grāmatā. EVTI uzraudzības grupām šie dokumenti kalpo kā noderīgas atsauces un praktiski norādījumi par to, kā īstenot efektīvu un lietderīgu uzraudzību saskaņā ar KRA regulu. EVTI uzraudzības rokasgrāmata sniedz sīki izstrādātu aprakstu par izmeklēšanu kā uzraudzības metodi. Tajā ir dotas detalizētas norādes par dažādiem izmeklēšanas posmiem, ir uzskaitīta obligātā informācija, kas jāiekļauj projekta plānā, kā arī visi citi vajadzīgie pasākumi, kuri veicami pārbaudēs uz vietas un ziņošanas posma laikā (sk. 8. attēlu).

8. attēls

Izmeklēšanas galvenie posmi

Avots: ERP, pamatojoties uz EVTI uzraudzības rokasgrāmatu un uzziņu grāmatu.

Iekšējās pamatnostādnes un uzraudzības instrumentus iespējams pilnveidot, lai atbalstītu aizsākto uzraudzības darbu

63

Iekšējās pamatnostādnēs ir skaidri jānosaka pārbaužu biežums un tvērums. Turklāt pārbaužu stratēģija un procedūras jāizstrādā tā, lai nodrošinātu, ka pārbaudes veic rūpīgi un konsekventi un lai tām būtu izvirzīti skaidri mērķi.

64

Uzraudzības rokasgrāmata un uzziņu grāmata sniedz tikai vispārēju pastāvīgās uzraudzības procesa aprakstu un nenosaka ne konkrētus EVTI veicamos uzraudzības uzdevumus, ne arī sniedz informāciju par to, cik bieži šādi uzdevumi jāveic.

65

EVTI izstrādā uzraudzības plānus katru gadu nākamajam periodam. Taču EVTI nebija individuālas uzraudzības plānu katrai kredītreitingu aģentūrai ar informāciju par uzraudzības uzdevumiem, kas jāveic katru gadu. Turklāt Palāta neatrada pietiekamus iepriekš noteiktus laika grafikus ar norādēm par regulārajām uzraudzības pārbaudēm, kas jāveic katrā kredītreitingu aģentūrā.

66

KRA regulā ir izstrādāts “skaidru noteikumu kopums, kuru ievērošanas uzraudzība ir EVTI pienākums”, tomēr EVTI sistemātiski neizmanto kontrollapas kā uzraudzības instrumentu. Turklāt daudzas valstu kompetentās iestādes savā uzraudzības darbā izmanto anketas un kontrollapas.

67

Dažādas uzraudzības grupas savu darbu nedokumentē saskaņā ar noteiktu standartu, un ir grūti izsekot gan paveiktajam pastāvīgās uzraudzības darbam, gan attiecīgajai analīzei un secinājumiem.

68

EVTI ir arī izveidojusi arī “kritēriju apkopojumu”. Tā mērķis ir “nodrošināt konsekvenci”, ļaujot novērtētājiem reģistrācijas procesa laikā un vēlāk notiekošajā uzraudzības darbā “iepazīties ar EVTI iepriekš pieņemtajiem lēmumiem”. “Kritēriju apkopojumā” cita starpā ir ietverta juridiskā dienesta e-pasta sarakste, EVTI iepriekš pieņemtie lēmumi un iekšējā sarakste par problēmjautājumiem, kas radušies reģistrācijas laikā un veicot uzraudzību. Tā ir apsveicama iniciatīva, tomēr šā apkopojuma struktūra nenodrošina tā izmantošanu par visaptverošu norādījumu avotu uzraudzībā iesaistīto darbinieku ikdienas vajadzībām.

EVTI pārvalda lielu uzraudzības informācijas apjomu, bet tai nav īpaša IT rīka šo datu reģistrēšanai un apstrādei

69

EVTI apstrādā divu veidu informāciju:

–ad hoc informāciju (būtiskas izmaiņas sākotnējos reģistrācijas nosacījumos, trešo personu sūdzības, kredītvērtējuma aģentūru jautājumi u. tml.);

–periodisku informāciju, ko EVTI saņem ik ceturksni un ik pusgadu (informācija par kredītreitingu aģentūru ieņēmumiem un izmaksām, izmaiņas kredītreitingu aģentūru vadošo darbinieku vidū, valdes sanāksmju protokoli, iekšējās revīzijas ziņojumi, iekšējās pārskatīšanas ziņojumi u. tml.).

70

EVTI ir izveidojusi dokumentu kopumu, lai reģistrētu no visām uzraudzītajām kredītreitingu aģentūrām periodiski saņemto informāciju (sk. 2. izcēlumu).

71

Šis apkopojums ir teicams rīks, ko var izmantot, lai izsekotu milzīgo saņemtās uzraudzības informācijas daudzumu, bet tas ir smagnējs un to ir grūti lietot. Turklāt tam nav “īpašnieka”, un ikviens uzraudzības grupas darbinieks var rediģēt, labot vai dzēst tā saturu, nesaglabājot ne liecības par izmaiņām, ne ziņas par to autoru.

72

Tā kā EVTI nav īpaša IT rīka saņemtās informācijas reģistrēšanai un uzraudzības darba dokumentēšanai un analīzei, iestāde ir izveidojusi struktūru, kuru, šķiet, galvenokārt izmanto kā krātuvi no kredītreitingu aģentūrām saņemtās informācijas uzglabāšanai. Tomēr Palāta ne visos gadījumos atrada pierādījumus par detalizētu saņemtās informācijas analīzi. Valsts kompetentās iestādes paziņoja, ka tām visām ir IT sistēma sava uzraudzības darba dokumentēšanai un zināšanu saglabāšanai organizācijā.

2. izcēlums

Datu apstrādes piemēri

οTelefonkonferences un sanāksmes ar kredītreitingu aģentūrām;

οpaziņojumi;

οKRA darbinieku sniegtas un tīmekļa vietnēs iegūtas ziņas par izmaiņām metodikā, reitingu skalās un organizācijas struktūrā;

οkredītreitingu aģentūru ieņēmumi, izmaksas, darbinieku rotācija un citas ziņas par personālu;

οatbilstības ziņojumi, iekšējās revīzijas ziņojumi, revidēti finanšu pārskati, valdes sanāksmju protokoli;

οKRA pārredzamības ziņojumi.

Avots: ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.

Ir grūti iegūt veikto uzraudzības pārbaužu aprakstu

73

EVTI izmeklēšanu dokumentācija nesniedz pietiekamus pierādījumus par visiem veiktajiem starpposma pasākumiem. Tāpēc Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei ir grūti pārraudzīt visus uzdevumus un pierādīt, ka tie ir veikti pienācīgi un saskaņā ar izmeklēšanas mērķiem. Konkrēti, darba dokumentos nav atspoguļots, kā visi vajadzīgie pierādījumi tika izvērtēti.

74

Pēc izmeklēšanas EVTI nosūta kredītreitingu aģentūrām vēstules ar sākotnējiem un/vai galīgiem konstatējumiem. Uzraudzības rokasgrāmata iesaka vēstulēs sniegt atsauces uz attiecīgajiem tiesību aktiem. Atsauce uz konkrētu juridisku pamatu katram konstatējumam ļautu kredītreitingu aģentūrām labāk izprastu atbilstības riskus, uz kuriem ir norādīts vēstulēs. Tomēr EVTI paziņotajos konstatējumos atsauces uz tiesību aktu konkrētiem pantiem parasti netika minētas.

75

EVTI uzrauga, kā kredītreitingu aģentūras īsteno koriģējošo pasākumu plānus. Šim nolūkam katrai kredītreitingu aģentūrai un katrai izmeklēšanai ir sagatavota īpaša pārbaudes tabula. EVTI nav saskaņotas pieejas, kā šajās tabulās dokumentēt darbinieku veiktās analīzes un formulētos komentārus (piemēram, apstiprinošus pierādījumus par to, ka kredītreitingu aģentūra ir pienācīgi īstenojusi vajadzīgo darbību).

Patiesa virzība uz priekšu, taču analizētās tematiskās jomas vēl nav pietiekami aptvertas

76

Uz risku orientēta uzraudzības pieeja nozīmē to, ka EVTI uzraudzības lokā nonāk tikai daži riski. Tāpēc uzraudzības pārbaudes atšķiras atkarībā no tēmas. Lai pabeigtu novērtējumu par EVTI uzraudzības procesu, padziļinātai pārbaudei mēs izvēlējāmies divas tematiskās jomas:

i)KRA metodikas, modeļus un galvenos kredītreitingu noteikšanas pieņēmumus;

ii)interešu konfliktus KRA tirgū.

77

Mūsu izvēles pamatā ir šo jautājumu nozīmīgums kredītreitingu aģentūru tirgus darbībā. Metodika ir pamats, uz kura balstās kredītreitingu aģentūru sagatavotie reitingi un reitingu prognozes. Savukārt interešu konflikts tika uzskatīts par vienu no būtiskākajiem trūkumiem, kas ietekmēja kredītreitingu tirgu pirms paaugstināta riska kredītu krīzes. Veiktā analīze ļāva arī izvērtēt EVTI darbu pēdējos četros gados kopš tās izveides.

Metodika tiek uzraudzīta, bet nav ietvertas visas jomas, un prasības ne vienmēr ir skaidras

78

Kredītreitingu aģentūrai savā reģistrācijas pieteikumā jānorāda, kāda veida kredītreitingus tā sagatavos³⁰. Pieteikuma iesniedzējam jāpievieno dokumentācija, kas attiecas uz tā izmantoto metodiku un modeļiem. Uz šo dokumentu pamata EVTI novērtē, vai kredītreitingu aģentūras metodika un modeļi reģistrācijas laikā atbilst KRA regulas un papildinošās deleģētās regulas noteikumiem.

79

Kredītreitingu aģentūrām ir pienākums izmantot metodes, kas ir stingras, sistemātiskas, pēctecīgas un pakļautas izvērtēšanai, kas balstīta uz pagātnes pieredzi, tostarp atpakaļejošām pārbaudēm. EVTI ir pienākums regulāri pārbaudīt katras kredītreitingu aģentūras atbilstību šīm regulatīvajām prasībām.

Regulatīvās prasības attiecībā uz metodēm ne vienmēr tiek definētas

80

KRA regulā nav noteiktas ne definīcijas, ne kritēriji attiecībā uz regulatīvām prasībām, kas izvirzītas metodēm. Komisijas Deleģētā regula³¹ nosaka regulatīvus tehniskos standartus EVTI veicamajiem regulatīvo prasību novērtējumiem attiecībā uz metodiku. EVTI publicētajos ziņojumos, kuros apkopoti secinājumi par veiktajām izmeklēšanām metodikas jomā, ir atrodami metodoloģiska satura piemēri ar mērķi sniegt nozares pārstāvjiem norādījumus par to, kas būtu panākams šajā jomā. Tomēr dažiem šajos standartos izmantotajiem terminiem nāktu par labu plašāks skaidrojums, lai uzlabotu EVTI un kredītreitingu aģentūru kopējo izpratni par regulatīvajām prasībām attiecībā uz metodiku.

EVTI īstenotā metodiku uzraudzība neietver visus KRA metodiku aspektus

81

EVTI, veicot pastāvīgu uzraudzību un padziļinātu izmeklēšanu, pārbauda, kā kredītreitingu aģentūras ievieš regulas prasības attiecībā uz metodiku.

82

Iestādes īstenotās pastāvīgās uzraudzības koncepcija ir veidota tā, ka novērtējot, vai kredītreitingu aģentūras ievēro regulatīvās prasības saistībā ar metodiku, ņem vēro to, vai KRA ir ieviesti pienācīgi iekšējās kontroles mehānismi, tādi kā

–neatkarīga iekšēja struktūra, kas ir atbildīga par metodikas, modeļu un galveno vērtēšanas pieņēmumu periodisku pārskatīšanu;

–neatkarīgi locekļi kredītreitingu aģentūru valdēs vai uzraudzības padomēs, kuri ir atbildīgi par savas kredītreitingu aģentūras iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti, tostarp iekšējās pārskatīšanas efektivitāti;

–regulāri veikto metodoloģijas pārskatīšanu un to pamatā esošo procedūru dokumentācija.

83

Tāpēc EVTI veiktais metodikas prasību novērtējums ir jāpapildina ar padziļinātu izmeklēšanu. Ņemot vērā EVTI resursus un uzraugāmo metožu lielo skaitu³², tā izmanto riska novērtējumus, lai izvēlētos tematus izmeklēšanai saistībā ar metodiskajām prasībām. 4. tabulā ir sniegts pārskats par tematisko izmeklēšanu laikā EVTI veikto novērtējumu attiecībā uz atbilstību regulatīvajām tehnisko standartu prasībām metodoloģijas jomā.

4. tabula

Pārskats par EVTI veikto novērtējumu metodoloģisko prasību jomā tematisko izmeklēšanu ietvaros

Regulā noteiktās
prasības
Reitinga noteikšanas procesa pārbaude (2012. g.¹)
Banku reitingu izmeklēšana (2013. g.)
Valstu kredītreitingu izmeklēšana (2013. g.)
Mazu un vidēju KRA aģentūru izmeklēšana (2014. g.)
Strukturēto finanšu instrumentu reitingu izmeklēšana (2014. g.)

Stingra
Neattiecas
Daļēji
Nē
Daļēji
Daļēji

Sistemātiska un nepārtraukta
Neatteicas
Daļēji
Nē
Nē
Jā

Nepārtraukta dažādām aktīvu klasēm
Neattiecas
Nē
Nē
Nē
Nē

Piemēro uz vēsturisku pieredzi balstītu apstiprināšanu
Neattiecas
Daļēji
Nē
Daļēji
Daļēji

1Šī izmeklēšana tika pabeigta pirms regulatīvo tehnisko standartu pieņemšanas.

Avots: ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.

84

Tādējādi dažas svarīgas regulās noteiktās prasības attiecībā uz metodiku vēl nav pārbaudītas EVTI veikto tematisko izmeklēšanu laikā, piemēram:

–EVTI 2014. gadā sāka padziļināti analizēt nozares praksi metodiku izvērtēšanai;

–EVTI nepārbaudīja regulatīvās prasības attiecībā uz kredītreitingu nepārtrauktību visās aktīvu klasēs.

EVTI nebija formālas procedūras, kā pārbaudīt KRA metodikas maiņu vai gadījumus, ja KRA sāk sniegt jauna veida reitingus

85

Ja kredītreitingu aģentūra pēc reģistrēšanas būtiski maina metodiku vai paplašina savu uzņēmējdarbību, sniedzot jauna veida reitingus, par to ir jāinformē EVTI. Tomēr KRA regulā nav definēts termins “būtiskas izmaiņas”. 2010. gadā Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja izdeva pamatnostādnes³³, kurās bija formulēts būtisku izmaiņu jēdziens. EVTI 2014. gadā darīja zināmu savu šā jēdziena definīciju biļetena “Jautājumi un atbildes” sadaļā, kas attiecas uz KRA regulas īstenošanu. 2015. gada martā EVTI atjaunināja šo definīciju³⁴ un precīzāk formulēja izmaiņas sākotnējās reģistrācijas nosacījumos attiecībā uz “reitingu metodiku, modeļiem vai galvenajiem reitinga pieņēmumiem”.

86

Kaut gan EVTI bija precizējusi, kad kredītreitingu aģentūru pienākums ir nosūtīt paziņojumu par būtiskām izmaiņām, revīzijas laikā iestādei nebija oficiālas procedūras, lai pārbaudītu paziņojumus par jaunu metodiku vai būtiskām izmaiņām esošajās. 2015. gada jūnijā EVTI pieņēma procedūru, kurā ir aprakstīta kārtība, kā jāapstrādā kredītreitingu aģentūras paziņojums par metodiku.

EVTI vēl nav izskatījusi atsevišķus interešu konfliktu veidus

87

ESAO ir definējusi interešu konfliktu kā situācijas, kurā “persona vai uzņēmums (privāts vai valsts) var izmantot savu profesionālo vai oficiālo statusu tādā veidā, lai gūtu personisku labumu vai labumu uzņēmumam”.

88

Kredītreitingu tirgū interešu konflikti parasti attiecas uz gadījumiem, kad iesaistītās personas varētu ietekmēt reitingu. Gan Finanšu krīzes izmeklēšanas komisija³⁵, gan Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija³⁶ norādīja, ka šis bija viens no būtiskākajiem trūkumiem kredītreitingu aģentūru nozarē pirms paaugstināta riska kredītu krīzes.

89

Šajā kontekstā EVTI novērtēja kredītreitingu aģentūru īstenotos pasākumus interešu konfliktu novēršanai, tostarp vairāku iekšējās kontroles funkciju piemērotību, efektivitāti un neatkarību. Tomēr ir jomas, kuras nākotnē varētu pārbaudīt izvērstāk:

i)EVTI nepietiekami pārbaudīja, vai kredītreitingu aģentūru papildu pakalpojumi ir ietekmējuši reitingu. Šajā jomā EVTI tikai īstenoja ierobežotu uzraudzības darbību³⁷;

ii)pierādījumi, ka EVTI būtu pārbaudījusi iespējamos interešu konfliktus starp vienā un tajā pašā pārvaldītājsabiedrībā ietilpstošajām kredītreitingu aģentūrām un konsultāciju uzņēmumiem, ir ierobežoti;

iii)EVTI nepārbaudīja strukturētā veidā tos interešu konfliktus, kas saistīti ar reitingu analītiķu tirdzniecības darbībām un finanšu darījumiem. KRA darbiniekiem, kas veic reitingu noteikšanas darbības, ir privileģēta informācija pirms reitingu publicēšanas. Tāpēc kredītreitingu aģentūrās ir jāievieš procedūras, lai pārraudzītu reitinga analītiķu tirdzniecības darbības un vērtspapīru turējumus nolūkā samazināt iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas risku. EVTI saņem informāciju par šīs pārraudzības rezultātiem, taču tā nepārbaudīja procedūras kredītreitingu aģentūrās, lai pārliecinātos par saņemtās informācijas pareizību.

29Arī kredītreitingu aģentūru uzraudzībā varētu pēc analoģijas piemērot Starptautisko norēķinu bankas izdotos efektīvas banku uzraudzības pamatprincipus (“Core Principles for Effective Banking Supervision”).

30Deleģētā regula par reģistrāciju, II pielikuma 8. punkts.

31Komisijas 2012. gada 21. marta Deleģētā regula (ES) Nr 447/2012, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām, nosakot regulatīvus tehniskos standartus, kas attiecas uz kredītreitingu metodoloģijas atbilstības novērtēšanu (OV L 140, 30.5.2012, 14. lpp).

32Saistībā ar trim lielākajām kredītreitingu aģentūrām EVTI ir uzskaitījusi vairāk nekā 800 metožu dažādām aktīvu kategorijām un tirgus segmentiem.

33CESR’s Guidance on Registration Process, Functioning of Colleges, Mediation Protocol [CESR izstrādātas Pamatnostādnes par reģistrēšanas procesu, kolēģiju darbību un starpniecības procedūru]; šī informācija ir izklāstīta II pielikumā, kā arī informācija par sertifikācijas pieteikuma iesniegšanu un kredītreitingu aģentūru sistēmiskā nozīmīguma novērtēšanu, dokuments CESR/10-347, 16. lpp.

34Guideline on periodic information to be submitted to ESMA by Credit Rating Agencies [Pamatnostādnes par kredītreitingu aģentūru regulāri iesniedzamo informāciju Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei], 2015. gada 19. marts.

35Finanšu krīzes izmeklēšanas komisijas veiktā finanšu krīzes iemeslu pārbaude bija daļa no Krāpšanas apkarošanas un līdzekļu atguves akta (Fraud Enforcement and Recovery Act, ASV). Ziņojumu par to publicēja 2011. gada janvārī.

36IOSCO Tehniskā komiteja, Ziņojums par paaugstināta riska kredītu krīzi, 2008. gada maijs.

37EVTI konstatēja, ka kredītreitingu aģentūru publicētie pētījumu materiāli var ierobežot reitinga analītiķu neatkarību. Ja reitinga komitejai ir jāapstiprina reitings neilgi pēc materiāla publicēšanas, tai ir grūti pieņemt lēmumu, kas nesaskan ar pētījumā paustajiem secinājumiem.

IV daļa. Informācijas publiskošana

Kā EVTI uzrauga kredītreitingu aģentūru publiskoto vispārējo informāciju

90

Viens no KRA III regulas mērķiem ir veicināt kredītreitingu aģentūru un kredītreitingu tirgus pārredzamību, it īpaši attiecībā uz kredītreitingu aģentūru cenu politiku, saņemto maksu, reitingu sagatavošanas veidu un to, kā tās nonāk pie secinājumiem. Pārredzamību nodrošina, publiskojot pilnīgu un sabiedrībai viegli pieejamu informāciju.

91

Kredītreitingu aģentūru regulā ir noteikts, ka aģentūru sniegtā informācija ir divu veidu, proti, ir vispārēja un periodiska informācijas publiskošana. Vispārējā publiskošana attiecas uz informāciju, ko kredītreitingu aģentūrām ir pienākums sniegt publiski, galvenokārt savā tīmekļa vietnē. Periodiska informācijas publiskošana attiecas uz uzraudzības informāciju, ko kredītreitingu aģentūrām ir pienākums regulāri sniegt Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei. Vēl viens svarīgs informācijas avots ir pašas EVTI ieinteresētajām personām publiskotā informācija par veikto uzraudzības darbu.

EVTI regulāri pārbaudīja informāciju, ko konkrētas kredītreitingu aģentūras sniedz sabiedrībai, tomēr detalizēts novērtējums par visu kredītreitingu aģentūru īstenoto vispārējo publiskošanu pirmo reizi tika veikts 2014. gada beigās

92

Kredītreitingu aģentūru regulā ir noteikta prasība publiskot dažāda veida vispārēju informāciju (sk. 9. attēlu).

93

Vispārēja informācijas publiskošana ir svarīgs instruments kredītreitingu aģentūru un kredītreitingu lietotāju saziņai. Lietotājiem jāspēj veikt pašiem savu analīzi un uzticamības pārbaudes, kad tie novērtē, vai var paļauties uz konkrētu kredītreitingu. Tiem jāspēj arī novērtēt riskus, kam ir pakļautas aģentūras; starp šiem riskiem ir minami, piemēram, interešu konflikti, reitingi, kuru pamatā ir nekvalitatīvi dati, riska noteikšanā izmantotajām metodēm piemītošais risks utt.

94

EVTI pārbaudīja kredītreitingu aģentūru vispārējo publiskoto informāciju gan pastāvīgās uzraudzības ietvaros, gan kā daļu no izmeklēšanas. Tomēr kredītreitingu aģentūru vispārējās publiskošanas prakses detalizētu analīzi iestāde pirmo reizi uzsāka 2014. gada decembrī.

9. attēls

Vispārējas publiskošanas prasības

Avots: ERP, pamatojoties uz KRA regulas noteikumiem.

Tirgus pārskatāmību apgrūtina ierobežojumi un atšķirības kredītreitingu aģentūru informācijas publiskošanas praksē

95

Palāta konstatēja vispārējās publiskošanas prakses trūkumus.

96

Kredītreitingu aģentūru pienākums ir publiskot konkrētu informāciju (sk. 9. attēlu). To dara sabiedrībai pieejamu, galvenokārt izmantojot tīmekļa vietnes. Mēs konstatējām, ka lietotājiem ir jāizveido konts un tajā jāsniedz personas dati, lai piekļūtu dažām no šīm tīmekļa vietnēm. Šo kredītreitingu aģentūru sniegtajā informācijā par privātuma politiku ir paziņots, ka iegūtos lietotāju personas datus tās, iespējams, nodos trešām personām, bet tas varētu atturēt potenciālos lietotājus no konta izveides.

97

KRA regula neliek kredītreitingu aģentūrām atklāt aizsargātu informāciju. Praksē tas nozīmē, ka daži metodikas elementi nav jāatklāj. Tas rada paradoksālu situāciju, jo aģentūra var nolemt nepubliskot savu metodiku pilnībā, ja daļa informācijas ir aizsargāta, un tas ietekmē lietotāju iespējas pašiem veikt uzticamības pārbaudi.

98

Kredītreitingu aģentūru pienākums ir publiskot informāciju par “metodiku, modeļiem un galvenajiem vērtēšanas pieņēmumiem, ko tās izmanto, veicot kredītreitingu noteikšanas darbības”. Palāta novērtēja kredītreitingu aģentūru publiskoto vispārējo informāciju metodikas jomā, pievēršoties četru veidu kredītreitingiem: attiecībā uz finanšu iestādēm (bankām), valstīm, strukturētiem finanšu produktiem (galvenās metodes, ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri patēriņa kredītiem un ar mājokļu hipotēku nodrošināti vērtspapīri) un segtās obligācijas.

99

Aģentūras kopumā ievēroja regulas noteikumus attiecībā uz metodikas publiskošanu. Publiskošanas formāti katrā aģentūrā bija atšķirīgi, un tas ierobežo salīdzināmību. To varēja daļēji novērst, ja būtu izstrādāts standartizēts formāts metodiku publiskošanai. Atkarībā no kredītreitingu aģentūras un reitingu veida informācijas meklēšana sagādāja lielākas vai mazākas grūtības. Daudzām strukturēto finanšu instrumentu apakšgrupām kredītreitingu aģentūras sniedza vienīgi vispārīgu pārskatu par reitingu noteikšanas procesu, taču trūka svarīgu ziņu par metodiku. Tāpēc nebija iespējams reproducēt reitingu.

CEREP neatklāj pietiekami daudz informācijas par kredītreitingu aģentūru izstrādāto reitingu rādītājiem

Datu sniegšana reizi pusgadā

100

EVTI tiešsaistes centrālajam repozitorijam (CEREP) nav ekvivalenta citās regulatīvās jurisdikcijās. Ar šo datubāzi EVTI nodrošina saskaņotu un viegli pieejamu informāciju par visu reģistrēto un sertificēto kredītreitingu aģentūru reitingu rādītājiem. Šajā repozitorijā kredītreitingu aģentūras dara pieejamu informāciju par saviem iepriekšējiem reitingiem. EVTI publicē pusgada statistikas kopsavilkumu par kredītreitingu aģentūru sagatavoto reitingu rādītājiem, pamatojoties uz datiem, ko tās paziņojušas. Tajā ietver, attiecībā uz konkrētu laika nogriezni un aktīvu grupu, statistiku par reitingu noteikšanas darbībām, saistību nepildīšanas statistiku un reitingu maiņas dinamiku. CEREP sniedz noderīgu statistikas datu kopsavilkumu ieguldītājiem un pētniekiem, izmantojot vairākus filtrēšanas kritērijus, ko tie var pielāgot savām vajadzībām. Repozitorijā

–netiek publicēta cita lietotājiem noderīga statistikas informācija, piemēram, vidējais saistību neizpildes rādītājs un reitingu maiņas dinamikas caurmēra tendences;

–nav iekļauta tādu filtrēšanas kritēriju izvēle, kas ļauj lejupielādēt statistikas kopsavilkumu, kurš izriet no vairākiem vienlaicīgiem vaicājumiem.

101

KRA regulā noteikts, ka EVTI ir pienākums kredītreitingu aģentūru sniegto informāciju padarīt sabiedrībai pieejamu centrālajā repozitorijā³⁸. Aģentūru sniegtā kvalitatīvā informācija ir publicēta CEREP datubāzē, taču to sniegtie pakārtotie dati – ne. Repozitorija lietotājiem būtu vairāki ieguvumi, ja šie dati būtu publiski pieejami. Piemēram, tie varētu labāk izprast apkopotās statistikas prognozēšanas spēju.

102

KRA regulā nav noteikta prasība aģentūrām pārraudzīt emitentus/finanšu instrumentus pēc tam, kad to attiecīgie reitingi ir atsaukti. Tādējādi CEREP statistikas kopsavilkumā nav ņemti vērā saistību neizpildes gadījumi pēc tam, kad reitings ir atsaukts. Lai mazinātu šādas informācijas trūkumu, CEREP publisko statistiku par katru atsaukuma iemeslu veidu³⁹. Tomēr statistika par dažām kredītreitingu noteikšanas darbībām liecina, ka liela daļa no atsaukumiem nav paskaidrota. Tas grauj paļāvību uz attiecīgā statistikas kopsavilkuma prognozēšanas spēju.

103

EVTI veic repozitorijam paziņoto jauno datu dažas automātiskas pārbaudes, lai pirms publicēšanas pārliecinātos par to integritāti. Tomēr pirms publicēšanas EVTI neveic precizitātes pārbaudes (piemēram, salīdzināšanu ar citām publiskām datubāzēm, ar kredītreitingu aģentūru iekšējām datubāzēm utt.). Šādas pārbaudes būtu lietderīgas, jo:

–ir bijuši gadījumi, kad CEREP iekļautie dati bija kļūdaini vai tos vajadzēja pārskatīt;

–tiem nav publiskas kontroles. CEREP neatklāj, vai kļūdas tiek labotas un vai kā citādi tiek pārskatīti repozitorijam paziņotie kredītreitingu aģentūru vēsturiskie dati.

Paziņotā kvalitatīvā informācija

104

Informācija, ko sniedz kredītreitingu aģentūras, nav strukturēta vienādi, tāpēc lietotāji nevar konstatēt, kad notikušas izmaiņas metodēs un kad tās ietekmējušas reitingus un to rādītājus. Tas ir svarīgi, jo CEREP kopsavilkuma statistika aptver agrākos reitingus, kurus, iespējams, sagatavoja, izmantojot metodiku, kas atšķiras no tās, kura pašlaik ir atspoguļota repozitorijā.

EVTI savā tīmekļa vietnē neatklāj pietiekamu informāciju reitingu lietotājiem

105

EVTI ir regulāri jāpublicē informācija, kas attiecas uz tās darbības jomām, un jānodrošina, lai tā būtu viegli pieejama. Mēs salīdzinājām EVTI vietnē pieejamo informāciju ar to, kas pieejama ASV Vērtspapīru un biržas darījumu komisijas Kredītreitingu biroja vietnē (tas uzrauga ASV reģistrētās kredītreitingu aģentūras – valstī atzītas statistisko reitingu organizācijas, NRSRO).

106

Piemēram, EVTI savā vietnē nepublicē visus piemērojamos tiesību aktus (sešas deleģētās regulas nav pieejamas), turpretī ASV Vērtspapīru un biržas darījumu komisijas Kredītreitingu birojs ir izveidojis īpašu sadaļu ar saitēm uz visiem tiesību aktiem, kas attiecas uz valstī atzītām statistisko reitingu organizācijām (plašāku informāciju sk. IV pielikumā).

107

EVTI dokumentus, kas attiecas uz kredītreitingu aģentūrām, var aplūkot divējādi: vai nu vienkāršā sarakstā, kurā uzskaitīti aptuveni divsimt dokumenti un kurš nepiedāvā nekādas atlases iespējas, vai sarakstā, kuram var piemērot divus filtrēšanas kritērijus, kas tikai nedaudz uzlabo piekļuvi. Savukārt ASV Vērtspapīru un biržas uzraudzības komisijas tīmekļa vietnē ir atsevišķa sadaļa katram informācijas veidam, un tas padara šo vietni lietotājdraudzīgāku.

108

EVTI tīmekļa vietnes analīze liecina, ka daži piemērojamie tiesību akti tajā nav pieejami. Arī daži noderīgi dokumenti, piemēram, reģistrācijas veidlapa un norādījumi ziņotājiem nav pieejami (sk. IV pielikumu).

38KRA regulas 11. panta 2. punkts.

39Piemēram, nepareiza vai nepietiekama informācija, parādsaistību termiņš, bankrots, tās struktūras reorganizācija, kurai piešķirts reitings, citi (nepaskaidroti) iemesli utt.

Secinājumi un ieteikumi

109

Vispārējais secinājums ir tāds, ka EVTI īsā laikā ir izveidojusi labu pamatu kredītreitingu aģentūru efektīvai uzraudzībai Eiropas Savienībā. Tomēr vēl ir iespējami uzlabojumi.

Reģistrēšana

110

EVTI ir labi izstrādājusi reģistrācijas procedūras. Taču tās ir smagnējas, jo saskaņā ar regulas prasībām tās ir iedalītas pilnīguma un atbilstīguma pārbaudes posmos. Kredītreitingu metodikai ir jābūt stingrai, sistemātiskai, pēctecīgai un pakļautai izvērtēšanai. Tomēr revidētie pierādījumi attiecās galvenokārt uz metožu stingrību (20.–30. punkts).

1. ieteikums

Reģistrācijas procesā EVTI ir pienācīgi jādokumentē visu regulatīvo prasību novērtējums attiecībā uz kredītreitingu metodiku.

111

Pašreiz spēkā esošie Eurosistēmas noteikumi negarantē visu EVTI reģistrēto kredītreitingu aģentūru vienlīdzību. Eurosistēma pašlaik pieņem tikai tos reitingus, kurus izstrādājušas četras EVTI reģistrētās kredītreitingu aģentūras, ko EVTI reģistrējusi kā ārējas kredītu novērtēšanas institūcija saskaņā ar Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmu. Lai Eurosistēma atzītu aģentūru sagatavotos reitingus, tām ir ne tikai jābūt reģistrētām vai sertificētām Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādē, bet arī jāatbilst papildu darbības kritērijiem. Šāda pieeja rada divu līmeņu tirgus struktūru, kurā mazās kredītreitingu aģentūras nevar vienlīdzīgi konkurēt ar lielākām kredītreitingu aģentūrām (35.–40. punkts).

Riska pārvaldība un plānošana

112

EVTI ir labi izstrādāta procedūra riska noteikšanai. Tomēr, tā kā trūkst dokumentācijas izsekojamības, ir grūti saprast, kāpēc dažiem riskiem noteiktā prioritāte bija pārskatīta. EVTI nav pietiekami un saskaņoti izmeklējusi visas augsta riska jomas. Palāta konstatēja, ka uzraudzības resursi pienācīgi netiek līdzi arvien pieaugošajām regulatīvajām prasībām (41.–55. punkts).

2. ieteikums

EVTI ir jāuzlabo riska noteikšanas procesa izsekojamība. Tai ir jāreģistrē izmaiņas riska līmenī un jādokumentē risku prioritārā secība, kā arī tās pamatojums.

EVTI ir jāuzrauga visas augsta riska jomas, kurām būtu vēlams turpmāks uzraudzības darbs.

Pastāvīga uzraudzība un izmeklēšana

113

EVTI ir izveidojusi labu pamatu savai uzraudzības pieejai. Tomēr EVTI uzraudzības pamatnostādnēs nav precīzi definēti ne veicamie pastāvīgās uzraudzības uzdevumu konkrēti veidi, ne arī sniegta informācija par to, cik bieži tie jāveic. EVTI sagatavoja gada uzraudzības plānu nākamajam periodam. Sīki izstrādāti plāni par pastāvīgajiem uzraudzības uzdevumiem attiecībā uz katru kredītreitingu aģentūru nebija pieejami. EVTI nav pienācīgu iekšējo standartu uzraudzības darba dokumentēšanai, un ir grūti izsekot paveiktajam pastāvīgās uzraudzības darbam un attiecīgajai analīzei un secinājumiem (56.–77. punkts).

114

Arī dokumentācija par atsevišķiem izmeklēšanas starpposmiem nebija pilnīga. EVTI dokumentācijā par revidētajām izmeklēšanām nav atspoguļots, kā tika izvērtēti visi vajadzīgie pierādījumi (56.–77. punkts).

3. ieteikums

EVTI uzraudzības rokasgrāmata un uzraudzības uzziņu grāmata ir pastāvīgi jāatjaunina, lai iekļautu gūtās zināšanas un pieredzi.

EVTI ir jāizveido iekšējās vadlīnijas izmeklēšanu efektīvai dokumentēšanai, lai parādītu un nodrošinātu, ka visu secinājumu pamatā ir pienācīga pierādījumu analīze.

Īpaša uzraudzības IT rīka ieviešana varētu uzlabot zināšanu apmaiņu, precizēt atbildību par veicamajiem uzdevumiem, atvieglot paveiktā darba pārskatu un uzlabot saziņu uzraudzības grupās.

Metodika

115

EVTI ar regulās noteikto kritēriju palīdzību pārbaudīja kredītreitingu aģentūru metodiku, īstenojot gan pastāvīgu uzraudzību, gan veicot izmeklēšanas. Taču EVTI nav izstrādājusi procedūru, lai pārbaudītu kredītaģentūru paziņotās jaunās metodikas vai būtiskās izmaiņas metodikā. EVTI sastopas ar grūtībām, interpretējot metodiskos kritērijus un veidojot kopīgu izpratni ar kredītreitingu aģentūrām par to ievērošanu. Daži kritēriji vēl ir jāizpēta padziļināti (78.–86. punkts).

4. ieteikums

EVTI ir jāizvērtē kredītreitingu metodikas izstrādes un īstenošanas visi būtiskie aspekti, kuri vēl nav ietverti.

Interešu konflikti

116

EVTI nav pietiekami izskatījusi konkrētus iespējamus interešu konfliktus. Kaut gan EVTI saņem daudz informācijas no kredītreitingu aģentūrām attiecībā uz aģentūru darbinieku veiktajām tirdzniecības darbībām un vērtspapīru turējumiem, tā neizvērtēja šo informāciju strukturētā veidā. Turklāt, veicot tematisko un individuālo pārskatīšanu, šo problēmjautājumu apsprieda neregulāri (87.–89. punkts).

5. ieteikums

EVTI ir strukturētā veidā jāpārbauda kredītreitingu aģentūru ieviestās sistēmas interešu konfliktu noregulēšanai un it īpaši attiecībā uz reitinga analītiķu tirdzniecības darbībām un finanšu darījumiem.

Turklāt EVTI ir jāpārbauda, cik precīza ir no kredītreitingu aģentūrām saņemtā informācija par interešu konfliktiem.

Vispārēja informācijas publiskošana

117

Gan pastāvīgās uzraudzības laikā, gan veicot izmeklēšanas, EVTI regulāri pārbaudīja, kā kredītreitingu aģentūras publisko vispārējo informāciju, bet pirmo detalizēto novērtējumu par visām KRA tā uzsāka 2014. gada beigās (90.–94. punkts).

118

Mēs konstatējām, ka kredītreitingu aģentūru publicētā vispārējā informācija ne vienmēr atbilda augstākā līmeņa standartiem un ka informācija, it īpaši, ja tā attiecas uz metodiku un modeļu aprakstiem, kā arī uz galvenajiem kredītreitingu noteikšanas pieņēmumiem, ne vienmēr ļauj potenciālajiem kredītreitingu lietotājiem pašiem veikt uzticamības pārbaudi (95.–99. punkts).

6. ieteikums

EVTI ir jāstrādā pie tā, lai vēl vairāk saskaņotu publiskošanas praksi visās KRA. EVTI ir jāapsver iespēja izstrādāt papildu norādījumus par publiskošanas prasībām saskaņā ar 16. pantu Regulā Nr. 1095/2010, lai uzlabotu kopējo kredītreitingu aģentūru publiskošanas praksi.

CEREP informācijas publiskošana

119

Informācija, ko EVTI ir publiskojusi tiešsaistes centrālajā repozitorijā (CEREP), sniedz saskaņotu un viegli pieejamu informāciju par visu reģistrēto un sertificēto kredītreitingu aģentūru reitingu rādītājiem, un tam nav ekvivalenta citās regulatīvās jurisdikcijas. Tomēr Palāta pauž bažas par to, vai publiskošana ir pietiekama, un par to, ka EVTI pienācīgi nepārbauda datus, kas tiek sniegti CEREP datubāzei (100.–104. punkts).

7. ieteikums

EVTI ir jāseko līdzi CEREP publiskotās informācijas saturam un tas jāuzlabo, ņemot vērā kredītreitingu rādītāju publiskošanas paraugpraksi.

EVTI tīmekļa vietnē publiskotā informācija

120

EVTI tīmekļa vietnē trūkst dažu informācijas elementu, kas būtu noderīgi kredītreitingu aģentūrām, potenciālajiem jauniem tirgus dalībniekiem un kredītreitingu lietotājiem. Tīmekļa vietne nav labi strukturēta, un pieejamo informāciju ir grūti atrast (105.–108. punkts).

8. ieteikums

EVTI ir jāpublicē visi spēkā esošie tiesību akti un attiecīgie dokumenti un tīmekļa vietne jāpadara lietotājdraudzīgāka.

Šo ziņojumu 2015. gada 24. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL.

Revīzijas palātas vārdā

priekšsēdētājs
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Pielikumi

I pielikums

EVTI pārvaldības struktūra

EVTI pārvaldības struktūru uzraudzības jomā veido četri līmeņi. Pārskats par pienākumu sadalījumu katrā līmenī ir apkopota tabulā.

Uzraudzības padome
Valde
Izpilddirektors
Nodaļas/daļas vadītājs

Sastāvs
28 dalībvalstu atbildīgo iestāžu vadītāji, EVTI priekšsēdētājs, kā arī Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde, Eiropas Banku iestāde, Eiropas Sistēmisko risku kolēģija, Eiropas Komisija, Eiropas Ekonomikas zona (Islande, Lihtenšteina un Norvēģija).

Tai ir augstākās lēmumu pieņemšanas pilnvaras EVTI.

Pienākumi

–Apstiprināt gada uzraudzības plānu, kurā aprakstītas visas plānotās izmeklēšanas, kā arī paredzamais pastāvīgās uzraudzības darbs. Šim nolūkam viņi saņem riska ziņojumu, ko sagatavojusi EVTI uzraudzības grupa. Riska ziņojumā ir uzskaitīti konkrēti riski, kas apdraud atsevišķas vārdā nesauktas kredītreitingu aģentūras.

–Apstiprināt EVTI gada ziņojumu, kurā aprakstīti EVTI īstenotie uzraudzības pasākumi, pamatojoties uz uzraudzības grupas gada darbības pārskatu.

–Apstiprināt citus publiskus ziņojumus (informācijā, ko sniedz Uzraudzības padomei, ir iekļauti detalizētāki konstatējumi nekā publiskošanai paredzētajā ziņojumā).

Sastāvs
Seši locekļi, kas izraudzīti no Uzraudzības padomes locekļu vidus, un EVTI priekšsēdētājs.

Pienākumi

–Pārraudzīt EVTI daudzgadu darba programmu, budžetu un cilvēkresursus.

–Kontrolēt uzraudzības darba plāna ieviešanu.

–Apspriest ceturkšņa informāciju, ko izpilddirektors sniedz par uzraudzības darbu – reģistrācijām, notiekošajām izmeklēšanām, konstatējumiem un koriģējošām darbībām.

Pienākumi

–Pārraudzīt EVTI uzraudzības darbu.

–Īstenot ikgadējo uzraudzības darba plānu.

–Nodrošināt uzraudzības daļu/nodaļu darbību.

–Parakstīt rakstiskas atļaujas vai lēmumus par izmeklēšanas vai pārbaudes darbībām.

–Parakstīt lēmumus saistībā ar informācijas pieprasījumiem.

–Apstiprināt koriģējošo darbību plānu.

–Ziņot par EVTI uzraudzības darbībām Valdei un Uzraudzības padomei.

Pienākumi

–Ierosināt gada uzraudzības darba plānu un pēc apstiprināšanas to īstenot.

–Parakstīt vienkāršus informācijas pieprasījumus.

–Izstrādāt projektus koriģējošu darbību plāniem, lēmumiem un publiskojamiem ziņojumiem, ko iesniedz izpilddirektoram parakstīšanai vai nodošanai augstākam hierarhijas līmenim.

–Nodrošināt, lai uzraudzības lēmumi tiktu pieņemti tikai pēc tam, kad tie ir pietiekami apspriesti konstatējumu izskatīšanas laikā.

–Kopā ar attiecīgo uzraudzības grupu ierosināt koriģējošas darbības.

–Izveidot saziņas kanālus, kas ļauj uzraudzības iestādēm darīt zināmus savus uzskatus un/vai bažas jebkurā no uzraudzības procesa posmiem.

–Nodrošināt, lai uzraudzītajām kredītreitingu aģentūrām pirms galīgā ziņojuma pieņemšanas ir dota iespēja izteikties par konstatējumiem un koriģējošām darbībām.

Avots: ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.

II pielikums

Revīzijas pieeja

Papildus darbam, ko veica Palāta, tika nolīgti divi eksperti konkrētu revidējamās jomas jautājumu analīzei. Turklāt mēs lūdzām atlasītām valstu kompetentajām iestādēm sniegt informāciju, lai varētu salīdzināt uzraudzības praksi.

Daži šajā ziņojumā paustie atzinumi ir balstīti uz minēto ekspertu sagatavotajiem ziņojumiem un rezultātiem, kas iegūti, aptaujājot valstu kompetentās iestādes.

Ekspertu ziņojumi

Daži revīzijas priekšmeta aspekti ir tik sarežģīti un specifiski, ka Palātai nācās nolīgt divus ekspertus. Viņu ieguldījums saistīts ar:

οto prasību analīzi, kuras attiecas uz KRA metodikas, modeļu un reitingu noteikšanas galveno pieņēmumu publiskošanu;

οkvantitatīvu analītisku darbu saistībā ar reitingu rādītājiem, pamatojoties uz EVTI CEREP datubāzē pieejamiem datiem.

To prasību analīze, kuras attiecas uz KRA metodikas, modeļu un reitingu noteikšanas galveno pieņēmumu publiskošanu

Eksperti veica šādus uzdevumus:

οanalizēja tās prasības, kuras attiecas uz KRA metodikas, modeļu un reitingu noteikšanas galveno pieņēmumu publiskošanu, un kritiski izvērtēja, vai EVTI noteikumi un pamatnostādnes sniedz pietiekamus un skaidrus norādījumus attiecībā uz informācijas publiskošanu;

οsalīdzināja ES prasības attiecībā uz informācijas sniegšanu par kredītreitingu aģentūru izmantoto metodiku, modeļiem un galvenajiem kredītreitingu noteikšanas pieņēmumiem ar attiecīgajiem ASV Vērtspapīru un biržas darījumu komisijas noteikumiem;

οpiecās kredītreitingu aģentūrās (ko izlasē iekļāva Eiropas Revīzijas palāta) un pamatojoties uz publiski pieejamu informāciju:

•analizēja publiskoto informāciju par metodiku, modeļiem un galvenajiem vērtēšanas pieņēmumiem, lai to salīdzinātu ar informācijas sniegšanas prasībām KRA regulā un lai secinātu, vai regula ir ievērota, it īpaši saistībā ar valsts obligācijām un strukturētiem finanšu instrumentiem;

•kritiski izvērtēja, vai publiskotā informācija ir pietiekami detalizēta, lai ieguldītāji varētu novērtēt metodikas, modeļus un galvenos vērtēšanas pieņēmumus, t. i., vai ieguldītājs var pats aprēķināt reitingu, izmantojot sniegto informāciju par kredītreitingu aģentūru metodiku, modeļiem un galvenajiem kredītreitingu noteikšanas pieņēmumiem, un sasniegt to pašu rezultātu;

•novērtēja, vai publiskotā informācija ieguldītājam deva iespēju salīdzināt kredītreitingu aģentūru izmantoto metodiku, modeļus un galvenos pieņēmumus attiecībā uz konkrētu reitingu (reitingu izlasi izveidoja Eiropas Revīzijas palāta);

•konstatēja labu publiskošanas praksi, ko varētu izmantot kredītreitingu aģentūras.

Kredītreitingu aģentūru sniegto kredītreitingu rādītāju kvantitatīvie mērījumi

Pamatojoties uz CEREP publiskotajiem rādītājiem, eksperti novērtēja:

οEiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes CEREP datubāzē publicēto kredītreitingu rezultatīvo rādītāju piemērotību, saskaņotību (piemēram, datu pilnīgums un kvalitāte) un salīdzināmību;

οpubliskotās informācijas trūkumus vai ar to saistītās grūtības un ieteica uzlabojumus/alternatīvus risinājumus, kas varētu būt noderīgi ieguldītājiem un/vai akadēmiskiem pētījumiem;

οreitingu rādītāju kvantitatīvo mērījumu dažādus salīdzināmības aspektus, tādus kā salīdzināmība laikā, starp kredītreitingu aģentūrām, dažādām aktīvu grupām, dažādiem ģeogrāfiskiem reģioniem, lai izvērtētu, cik atšķirīgi ir publiskotie mērījumi un cik precīzas ir bijušas prognozes;

οCEREP datubāzē iekļauto kvantitatīvo informāciju un to salīdzināja ar citu ieguldītājiem/akadēmiskajām aprindām pieejamo publiskoto informāciju/datubāzēm.

Izlasē iekļauto valsts kompetento iestāžu aptauja

Revīzijas darba grupa aptaujāja desmit valstu kompetentās iestādes par to uzraudzības praksi. Jautājumi attiecās uz iestāžu vispārējo pieeju finanšu iestāžu uzraudzībai un uzdevumiem, kas saistīti ar kredītreitingu aģentūru reģistrāciju.

Aptaujas galvenie jautājumi ir uzskaitīti turpmāk.

οLūdzu, norādiet jūsu pārstāvētās iestādes uzraudzības darbību veidus un biežumu.

οKā jūsu iestāde nosaka pastāvīgās uzraudzības darbības?

οVai ir īpaša uzraudzības IT sistēma, ko jūsu pārstāvētā iestāde izmanto uzraudzības darba dokumentēšanai un zināšanu saglabāšanai?

οKā jūsu pārstāvētajā iestādē dokumentē periodiski publiskotās informācijas analīzi?

οVai jūsu pārstāvētā iestāde izstrādā uzraudzītajām struktūrām paredzētas instrukcijas un pamatnostādnes, un, ja izstrādā, tad kā tās paziņo?

οVai reģistrācijas procesa laikā jūsu pārstāvētā iestāde apmeklē attiecīgo kredītreitingu aģentūru?

οKā jūsu pārstāvētā iestāde izvērtē, vai kredītreitingu aģentūras metodikas atbilst KRA regulas prasībām?

οKā jūsu pārstāvētā iestāde kā finanšu uzraudzības iestāde nosaka, vai kredītreitingu aģentūras sagatavotais reitings ir privāts vai publisks? Kā jūsu pārstāvētā iestāde nodrošina, lai privātos reitingus neizmantotu regulatīviem nolūkiem?

Revīzijas pieejas kopsavilkums

Revīzijas priekšmets
Revīzijas kritēriji
Revīzijas pierādījumi

i)Vai visu kredītreitingu aģentūru reģistrācija tika veikta pareizi un cik vien iespējams efektīvi?

i)Juridiskās prasības un mērķi KRA regulā, kā arī papildu deleģētās regulas (tehniskie standarti);

ii)EVTI kredītreitingu aģentūru reģistrācijas rokasgrāmata.

i)Reģistrācijas procesa analīze;

ii)reģistrācijas lietu izlases analīze;

iii)vadošo darbinieku iztaujāšana;

iv)atlasītu KRA apmeklējumi nolūkā ievākt informāciju;

v)apspriešanās ar VKI, izmantojot aptauju par šo iestāžu praksi;

vi)salīdzinājums ar ASV Vērtspapīru un biržas darījumu komisijas praksi.

ii)Vai EVTI ir izstrādājusi un īstenojusi stabilu plānošanu un riska novērtējumu savām uzraudzības darbībām?

i)EVTI iekšējās uzraudzības rokasgrāmata un uzraudzības uzziņu grāmata.

i)EVTI īstenotā riska novērtējuma analīze;

ii)EVTI iekšējās plānošanas dokumentu analīze;

iii)vadošo darbinieku iztaujāšana;

iv)apspriešanās ar VKI, izmantojot aptauju par šo iestāžu praksi.

iii)Vai, īstenojot uzraudzības sistēmu, tika konstatētas problēmas, kuras atklājušās kredītreitingu aģentūru uzņēmējdarbībā, tostarp tās, kas saistītas ar reitingu komiteju neatkarību un interešu konfliktu novēršanu?

i)Juridiskās prasības un mērķi KRA regulā, kā arī papildu deleģēajtās regulās (tehniskie standarti);

ii)EVTI iekšējās uzraudzības rokasgrāmata un uzraudzības uzziņu grāmata;

iii)Attiecīgās IOSCO vadlīnijas un principi.

i)Ar pastāvīgās uzraudzības darbu saistītās dokumentācijas analīze;

ii)uzraudzības dokumentācijas un iekšējo dokumentu analīze, īpaši saistībā ar tematisko un individuālo pārskatīšanu;

iii)vadošo darbinieku iztaujāšana;

iv)atlasītu KRA apmeklējumi nolūkā ievākt informāciju;

v)apspriešanās ar VKI, izmantojot aptauju par šo iestāžu praksi;

vi)salīdzinājums ar ASV Vērtspapīru un biržas darījumu komisijas praksi.

iv)Vai EVTI un kredītreitingu aģentūras publicēja ieinteresētajām personām, īpaši Eiropas Parlamentam, adresētu pietiekamu informāciju, kas sniedz pievienoto vērtību, par savām uzraudzības darbībām?

i)Juridiskās prasības un mērķi KRA regulā, kā arī papildu deleģētajās regulās (tehniskie standarti);

ii)EVTI iekšējās uzraudzības rokasgrāmata un uzraudzības uzziņu grāmata.

i)CEREP datubāzē ietvertās reitingu informācijas kvantitatīvā analīze;

ii)SOCRAT datubāzes analīze;

iii)ārējo ekspertu novērtējums par publiskošanas prasībām attiecībā uz metodiku, modeļiem un galvenajiem vērtēšanas pieņēmumiem;

iv)ārēja eksperta izskatītie kredītreitingu noteikšanas darbības rādītāji CEREP datubāzē;

v)apspriešanās ar VKI, izmantojot aptauju par šo iestāžu praksi.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

III pielikums

EVTI veikto izmeklēšanu galvenie konstatējumi un ieteikumi

2012. gads
2013. gads
2014. gads

Tematiskā izmeklēšana.
Valstu, banku un segto obligāciju reitingu piešķiršanas procedūras Standard & Poor’s, Moody’s un Fitch grupās
Atsevišķa izmeklēšana. KRA korporatīvā pārvaldība un iekšējās kontroles mehānismi
Tematiskā izmeklēšana.
Banku reitingu metodikas pārskatīšanas, īstenošanas un publiskošanas procedūras Standard & Poor’s, Moody’s un Fitch grupās
Atsevišķa izmeklēšana.
Reitingu publicēšanas kontroles mehānismi kredītreitingu aģentūrā
Tematiskā izmeklēšana.
Valstu kredītreitingu sagatavošanas procedūras Standard & Poor’s, Moody’s un Fitch grupās
Tematiskā izmeklēšana.
Strukturētu finanšu instrumentu reitingi Fitch, Standard & Poor’s un Moody’s grupās un aģentūrā DBRS
Divas tematiskās izmeklēšanas.
Uzņēmuma vadība un kontroles funkcijas 14 mazās un 4 vidējās kredītreitingu aģentūrās

–Kredītreitingu aģentūras iekšējās procedūras nav pienācīgi reģistrētas.

–Liela darbinieku mainība un nepietiekams darbinieku skaits konkrētās darbības jomās.

–Jāuzlabo iekšējās kontroles funkcijas.

–Jāprecizē neatkarīgo valdes locekļu pienākumi un uzdevumi.

–Ar metodiku saistītā dokumentācija ir sadalīta vairākos dokumentos, un tos nebija viegli atrast kredītreitingu aģentūru tīmekļa vietnēs.

–Pienācīgi jāievieš un jāpārbauda IT sistēmas.

–Dažu direktoru neatkarība netika nodrošināta.

–Valdei pastāvīgi jānovērtē iekšējās kontroles sistēmas un jāuzlabo saziņa ar darbiniekiem, kas īsteno kontroli.

–Jāpārrauga, vai resursi iekšējās kontroles nodrošināšanai ir pietiekami.

–Skaidrāk jānosaka to darbinieku pilnvaras un darba procedūras, kuriem uzticēta iekšējā pārskatīšana.

–Jāprecizē reitinga komitejām nosūtāmā dokumentācija.

–Ne visi elementi, kas ietekmēja reitingus, tika iekļauti metodikā.

–Nepietiekama publiskošana; netika publiskoti daži jauni rīki, kritēriji un vecas metodikas.

–Netika pienācīgi reģistrēti kvalitatīvie un kvantitatīvie faktori, modeļi un vēsturiskie pierādījumi.

–Gada pārskats par metodikām nebija pietiekams.

–Reitingi netika uzraudzīti pēc izmaiņām reitingu metodikā.

–Daļa informācijas, ko izmantoja kredītreitingu pamatošanai, bija novecojusi.

–Reitingu izmaiņu publiskošanai jābūt pārredzamai un savlaicīgai.

–IT arhitektūrai un kontroles mehānismiem pienācīgi jāatbalsta reitingu publiskošanas nepārtrauktība un regularitāte.

–Jāpārrauga reitingu informācijas izplatīšanas process.

–Skaidri jānosaka un jādokumentē pienākumi attiecībā uz reitingu publiskošanu.

–Reitingu noteikšanas darbībās bija iesaistīta valde un darbinieki, kuru pārziņā ir pārskatīšana.

–Interešu konflikti gadījumos, kad valsts kredītreitingu analītiķi bija iesaistīti pētniecības darbībās, nebija pietiekami pārbaudīti.

–Vērtējamām juridiskajām personām ne vienmēr bija dota iespēja pirms reitinga publicēšanas to apstrīdēt.

–Nepilnvarotām trešām personām bija piekļuve gaidāmajām reitingu noteikšanas darbībām.

–Tika konstatētas nepilnības IT sistēmu apstiprināšanas un piekļuves kontroles mehānismos.

–Reitings tiek publiskots ar kavēšanos pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas.

–Nepieredzējušiem un nesen pieņemtiem darbiniekiem bija uzticēti nozīmīgi analītiski pienākumi.

–Izmantotās un no piegādātājiem saņemtās informācijas kvalitāte netiek pārbaudīta.

–Reitingu pārraudzības procesā metodika netiek izmantota pilnībā.

–Nav pietiekami publiskotas dažādās izmantotās analītiskās sistēmas.

–Ikgadējā reitingu pārskatīšana notiek ar kavēšanos.

–Iekšējā pārskatītāja pienākumi, tostarp metodiku, modeļu un galveno vērtēšanas pieņēmumu pārskatīšana, ir jānostiprina, lai nodrošinātu neatkarību.

–Valdes locekļiem ir ierobežotas zināšanas par regulatīvajām prasībām, viņu sanāksmes notiek pārāk reti, un sadarbība ar darbiniekiem, kas atbild par kontroli, nav pietiekama.

–Jāpastiprina uzraudzības padomes neatkarīgo direktoru īstenotās pārraudzības darbības.

–Administratīvajai valdei un uzraudzības padomei ir jāievēro KRA regulas noteikumi.

–Atbilstības uzraudzītāja un iekšējā pārskatītāja amatiem jābūt neatkarīgiem. Reitingu analītiķi, akcionāri vai darbinieki, kam uzticēta uzņēmējdarbības paplašināšana, nav jāiesaista metodiku apstiprināšanas procesā.

–Atbilstības uzraudzītājam jāpiešķir pienācīgi resursi un skaidri jānosaka viņa amata pienākumi un atbildība.

–Izvērtēšanas un atpakaļejošu pārbaužu iekšējām procedūrām jābūt skaidrākām un sīkāk izstrādātām.

–Paziņojums vērtējamai juridiskajai personai par reitinga noteikšanas darbību dažās KRA neatbilda regulas prasībām, un tas palielināja konfidenciālas informācijas noplūdes risku un risku saistībā ar emitenta ietekmi uz KRA.

Avots: ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.

IV pielikums

ASV un ES uzraudzības struktūru tīmekļa vietņu salīdzinājums

EVTI
(KRA nodaļa)
ASV Vērtspapīru un biržas darījumu komiteja (Kredītreitingu biroja vietne)

1.Piemērojamā regulējuma pieejamība un piekļuves iespējas

SVF Labas prakses kodeksā attiecībā uz monetārās un finanšu politikas pārredzamību ir ieteikts “finanšu aģentūru¹ izdotiem regulatīviem dokumentiem un jebkuriem citiem vispārēji piemērojamiem norādījumiem un pamatnostādnēm ir jābūt publiski viegli pieejamiem.”

–Ir pieejama tikai KRA regula (Regula (ES) Nr. 1060/2009) un viens no trim grozījumiem.

–Sešas deleģētās regulas, ar ko papildina KRA regulu, nav pieejamas.

–Regulas atrast nav viegli, jo tām nav atvēlēta īpaša iedaļa. Lai tām piekļūtu, ir divas iespējas:

•ritināt lejup sarakstu, kurš izvietots KRA atvēlētajā apakšnodaļā un kurā ir iekļauti 180 dokumenti, taču nav piedāvātas ne izvēles iespējas, ne filtrēšanas kritēriji;

•iziet no KRA apakšnodaļas un atvērt cilni “Dokumenti”, kur iespējams izmantot divus filtrēšanas kritēriju sarakstus (lai gan viens no tiem nav izkārtots alfabētiskā secībā).

–Biroja tīmekļa vietnē ir īpaša sadaļa “Vērtspapīru tiesību akti”, kurā norādītas tiešas saites uz visiem regulatīvajiem dokumentiem, kas attiecas uz valstī atzītajām statistiskajām reitingu organizācijām.

2.KRA ziņojumu pieejamība un piekļuves iespējas

“Finanšu aģentūras regulāri sagatavo un publisko pārskatus par to, kā tās virzās uz vispārējo stratēģisko mērķu sasniegšanu”² un “finanšu aģentūras regulāri sagatavo un publicē pārskatus par galvenajām norisēm tajā(-s) finanšu sistēmas nozarē(-s), par kurām tās ir oficiāli atbildīgas.”³

–Ir divu veidu ziņojumi:

•EVTI sagatavotais ikgadējais ziņojums par KRA uzraudzību;

•ad hoc ziņojumi.

–Šiem ziņojumiem nav atvēlēta īpaša iedaļa. Lai tiem piekļūtu, jāizmanto viena no iepriekš minētajām divām iespējām:

•ritināt lejup KRA apakšnodaļas dokumentu sarakstu;

•iziet no KRA apakšnodaļas, atvērt cilni “Dokumenti” un izmantot filtrus.

–Biroja vietnē ir atsevišķa sadaļa “Publiski pieejamie pārskati”, un dokumenti ir klasificēti atkarībā no pārskata veida:

•darbinieku sagatavotie pārskati un pētījumi;

•vadlīnijas darbiniekiem;

•gada ziņojumi Kongresam;

•gada pārbaužu ziņojumi.

3.Reģistrēto KRA publiskošana

Attiecībā uz ES Kredītreitingu aģentūru regulā noteikts, ka “EVTI publicē savā tīmekļa vietnē to kredītreitingu aģentūru sarakstu, kas ir reģistrētas saskaņā ar šo regulu.”⁴

–Vietnē ir īpaša sadaļa “Reģistrēto un sertificēto KRA saraksts”, kurā lietotāji var atrast kredītreitingu aģentūras nosaukumu, mītnes valsti, ziņas par statusu (reģistrēta vai sertificēta) un faktisko reģistrācijas datumu.

–Ir īpaša sadaļa “Division Resources”, kurā lietotāji var atrast reģistrētās valstī atzītās statistiskās reitingu organizācijas un to reģistrēšanas datumu.

4.Katras KRA sniegto reitingu veidu publiskošana

Attiecībā uz ES Kredītreitingu aģentūru regulā noteikts, ka regulas mērķis ir “palielināt kredītreitingu noteikšanas darbību godīgumu, pārredzamību, (..) netraucētu iekšējā tirgus darbību, vienlaikus panākot augstu patērētāju un ieguldītāju aizsardzības līmeni.”⁵ Dažādu reitingu veidu publiskošana veicina kredītreitingu pārredzamību.

–Nav viegli pieejamas informācijas par to, kāda veida reitingus KRA sniedz.

–Tomēr EVTI ik gadu publicē ziņojumu “Tirgus daļu aplēses KRA regulas 8.d panta izpratnē”, kurā lietotāji var atrast šo informāciju. Ja kredītreitingi nebija pasūtīti vai ja aģentūrai par attiecīgo reitingu veidu pārskata gadā nebija ieņēmumu, aģentūra ziņojumā nav pieminēta.

–Valstī atzīto statistisko reitingu organizāciju sadaļā par katru aģentūru ir pieejams reģistrācijas dokuments, kurā norādīts, kāda veida reitingus aģentūra sniedza laikā, kad tā tika reģistrēta, kā arī visi vēlāk atsauktie reitingi.

5.Reģistrācijas veidlapas vai pieteikuma parauga publiskošana

Tieša piekļuve reģistrācijas pieteikuma paraugam ļautu jaunajām KRA gūt labāku priekšstatu par reģistrācijas procesu un mudinātu tās reģistrēties.

–Reģistrācijas pieteikuma paraugs nav publiski pieejams tīmekļa vietnē.

–KRA nodaļa izsūta pieteikuma paraugu pēc tam, kad aģentūra ir sazinājusies ar EVTI.

–Valstī atzīto statistisko reitingu organizāciju reģistrācijas veidlapa ir publicēta tīmekļa vietnē, un to ir viegli atrast sadaļā “Examination Resources”.

6.Piekļuve regulā noteiktajai publiskojamajai informācijai

KRA pienākums ir publiskot vairāku veidu informāciju. Piemēram, attiecībā uz Eiropas Savienību KRA regulā ir noteikts, ka aģentūrām jāpublisko ikgadējais pārredzamības ziņojums, kurā iekļauj informāciju par aģentūras juridisko struktūru un īpašumtiesībām, iekšējās kontroles mehānismiem, statistiku par tās personāla nodrošināšanu jauniem kredītreitingiem utt. Lai šī informācija būtu noderīgu ziņu avots un palīdzētu kredītreitingu izmantotājiem un lai tie akli nepaļautos uz reitingiem, bet gan veiktu paši savu analīzi, kā arī atbilstīgas uzticamības pārbaudes, ieguldītājiem ir jāzina par šādu publiskotu informāciju.

–EVTI tīmekļa vietnē nav nevienas atsauces uz regulā noteikto publiskošanu kredītreitingu aģentūru vietnēs.

–Valstī atzīto statistisko reitingu organizāciju pienākums ir darīt publiski pieejamas dažas reģistrācijas veidlapas daļas, kā arī ikgadējo sertifikācijas veidlapu. Biroja tīmekļa vietnes aģentūrām veltītajā sadaļā ir atrodamas saites uz konkrētu aģentūru vietnēm, kur šīm veidlapām var piekļūt.

7.Norādījumi ziņotājiem

Ziņotājiem paredzēta specifiska informācija un norādījumi atvieglo informācijas sniegšanu regulatoram par iespējamiem amatpārkāpumiem un/vai regulatīvo noteikumu neievērošanu.

–Nav pieejamas konkrētas norādes. KRA sadaļā ir norādīta e-pasta adrese pieprasījumiem: CRA-info@esma.europa.eu, kuru var izmantot arī sūdzību iesniegšanai.

–Ir saite uz ziņotājiem paredzēta dienesta tīmekļa vietni (Office of the Whistle-blower), un tajā ir pieejama plaša informācija.

1Jēdziens “Finanšu aģentūras” apzīmē institucionālu kārtību, kas attiecas uz finanšu un maksājumu sistēmu, tostarp tirgu un institūciju reglamentēšanu, uzraudzību un pārraudzību, lai veicinātu finanšu stabilitāti, tirgus efektivitāti un aizsargātu klientu aktīvus, kā arī patērētājus. Labas prakses kodekss attiecībā uz monetārās un finanšu politikas pārredzamību, Pamatprincipu deklarācija, pielikums “Dažu terminu definīcijas”, SVF, 1999.

2Labas prakses kodekss attiecībā uz monetārās un finanšu politikas pārredzamību, Pamatprincipu deklarācija, 6.3. princips, SVF, 1999.

3Labas prakses kodekss attiecībā uz monetārās un finanšu politikas pārredzamību, Pamatprincipu deklarācija, 7.1. princips, SVF, 1999.

418. panta 3. punkts.

51. apsvērums.

Avots: ERP.

EVTI atbilde

Kopsavilkums

VI

EVTI ir pieņēmusi apzinātu lēmumu būt uzraudzības iestāde, kas izmanto ar risku pamatotu pieeju, pieņemot, ka visus riskus nevar novērst, bet uzraudzības pasākumu mērķim drīzāk ir jābūt to risku apzināšanai un novēršanai, kuriem ir vislielākais potenciāls nodarīt kaitējumu ieguldītājiem un vispārīgākā izpratnē finanšu stabilitātei.

Ar risku pamatotā EVTI pieeja ir izveidota, lai piešķirtu resursus vissvarīgākajām jomām, un ir ieviesta pēc iestādes pirmā uzraudzības darbības gada.

Kopš tā laika iestāde ir pievērsusies visām augsta riska jomām, kas ir apzinātas attiecībā uz augstas ietekmes kredītreitingu aģentūrām, veicot vai nu izmeklēšanu, vai pastāvīgu uzraudzību.

Ar risku pamatotā EVTI sistēma ietver trīs savstarpēji atkarīgus posmus:

i)risku apzināšana un novērtēšana,

ii)risku prioritizēšana,

iii)uzraudzības pasākumu noteikšana prioritizēto risku novēršanai.

Šī sistēma ir izveidota, pamatojoties uz 13 riska rādītājiem, un EVTI katru gadu veic stratēģisko plānošanu, lai izstrādātu ikgadējo uzraudzības darba plānu, kurā ir noteiktas nākamā gada prioritātes un pasākumi. Kopš 2012. gada kopumā 39 reizes kāds no riska rādītājiem augstas ietekmes kredītreitingu aģentūrām ir uzrādījis augstu risku.

Četri no apzinātajiem riskiem ir novērsti, veicot pastāvīgu uzraudzību. Attiecībā uz pārējām 35 riska jomām gadā pēc risku apzināšanas ir veikti turpmāki pasākumi – individuāla vai tematiska izmeklēšana.

Izmeklēšanas veids (individuāla vai tematiska izmeklēšana) citu apsvērumu starpā ir atkarīgs no apzinātā riska sarežģītības un idiosinkrāzijas līmeņa. Turklāt, lai gan galvenā uzmanība izmeklēšanā tiek pievērsta konstatētajām augsta riska jomām, riska jomu savstarpējā atkarība var būt iemesls tādu riska jomu iekļaušanai izmeklēšanā, kas ir apzinātas kā zemāka riska jomas.

Papildus ikgadējai stratēģiskajai plānošanai EVTI pastāvīgi uzrauga un novērtē riskus. Ja, veicot pastāvīgo uzraudzību (analizējot periodiski iesniedzamo informāciju, analizējot sūdzības un paziņojumus par izmaiņām reģistrācijas sākotnējos nosacījumos, veicot periodiskas intervijas utt.) un tirgus uzraudzību, ārpus stratēģiskās plānošanas tiek konstatēti jauni riski, notiek prioritāšu pārskatīšana, lai nodrošinātu, ka resursi tiek piešķirti to risku novēršanai, kuriem ir vislielākais potenciāls nodarīt kaitējumu ieguldītājiem un vispārīgākā izpratnē finanšu stabilitātei.

EVTI atzīst, ka ir vajadzīga visaptverošāka dokumentu izsekojamība, lai apliecinātu risku prioritizēšanu visa gada garumā.

VII

EVTI uzraudzības rokasgrāmata un informācijas uzziņu grāmata ir paredzētas, lai izklāstītu EVTI uzraudzības sistēmu, aprakstītu uzraudzības procesus un kopīgos soļus un principus, kas šajos procesos jāievēro.

Šajos dokumentos ir izklāstīti visa gada garumā veicamie minimālie uzraudzības uzdevumi, kurus var plānot. Tomēr precīzus uzraudzības uzdevumu veidus un to biežumu nevar iepriekš ieplānot, ņemot vērā, ka daži uzraudzības pasākumi, kurus nosaka katras kredītreitingu aģentūras riska profila attīstība, ir neprognozējami.

Uzraudzība pēc būtības ir dinamisks process, un atbilstoši ar risku pamatotajai EVTI sistēmai iestādei ir jāpielāgo uzraudzības darbības fokuss, ņemot vērā nozares un konstatēto risku attīstību. Tāpēc uzraudzības rokasgrāmata un informācijas uzziņu grāmata tagad vienmēr tiek papildinātas ar stratēģijām un darba plāniem, kurus katru gadu izstrādā attiecībā uz riskantākajām kredītreitingu aģentūrām, iekļaujot veicamos pasākumus un to termiņus, periodiskām sanāksmēm saskaņā ar saziņas ciklu, ko nosaka katru gadu un paziņo kredītreitingu aģentūrām, un katras izmeklēšanas projektu plāniem.

EVTI uzskata, ka visi šie dokumenti veido pilnīgu noteikumu un pamatnostādņu kopumu, kas nodrošina vajadzīgo elastību, ļaujot pielāgot EVTI uzraudzības pieeju un visefektīvākajā veidā izmantot uzraudzības rīkus.

EVTI atzīst, ka būtu iespējams uzlabot no kredītreitingu aģentūrām periodiski saņemtās informācijas analīzes uzskaiti. Šajā sakarā Kredītreitingu aģentūru nodaļa izstrādā jaunu rīku informācijas pastāvīgas uzraudzības un riska novērtēšanas vajadzībām. Šis rīks ļaus uzglabāt uzraudzītāju sniegtos datus un analīzi īpašos dokumentos, izmantojot strukturētas veidnes un tādā veidā uzlabojot gan veiktās analīzes, gan apzināto risku uzskaites praksi.

Tomēr EVTI atzīmē, ka iepriekšējos gados iedibinātā uzskaites prakse ir palīdzējusi iestādei pildīt tās regulatīvos pienākumus un atspoguļojusi organizācijas iekšējās vajadzības. Piemēram, lai gan izmeklēšanas laikā EVTI ne vienmēr iekšēji dokumentē visus analīzes starpposmus, kredītreitingu aģentūrām nosūtītajās vēstulēs visi konstatējumi un apliecinošie pierādījumi ir rūpīgi dokumentēti.

Tāpēc, atzīstot, ka iestādes dokumentēšanas un uzraudzības rīkus būtu iespējams pilnveidot, EVTI tomēr uzskata, ka līdz šim tie ir bijuši efektīvi un ļāvuši EVTI saglabāt lēmumu pieņemšanas procesam būtisko apliecinošo informāciju.

VIII

EVTI ir ieviesusi ar risku pamatotu pieeju, kuras mērķis ir prioritizēt uzraudzības pasākumus saskaņā ar apzinātajiem riskiem, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu resursu sadalījumu.

Starp riska rādītājiem, kas tiek novērtēti ar risku pamatotajā EVTI sistēmā, ir interešu konflikti un metodika.

EVTI nepārtraukti novērtē metodisko risku, veicot pastāvīgo uzraudzību, kuras gaitā iestāde regulāri saņem un analizē plašu ar metodiku saistītas informācijas klāstu. Gadījumos, kad šie riska rādītāji ir signalizējuši par augstu kredītreitingu aģentūru risku, EVTI tiem ir sistemātiski pievērsusies, īstenojot uzraudzības pasākumus, piemēram, veicot banku metodiku tematisku izmeklēšanu, kuras laikā EVTI ir novērtējusi atbilstību prasībai izmantot metodiku, kas ir stingra, sistemātiska, pēctecīga un pakļauta izvērtēšanai.

EVTI turklāt ir novērtējusi metodiku atbilstību Kredītreitingu aģentūru regulas prasībām arī citās izmeklēšanās, lai gan metodiskais risks nav bijis to uzmanības centrā, un veiktās analīzes līmenis ir bijis atšķirīgs atkarībā no izmeklēšanas tvēruma. EVTI 2015. gadā ir veikusi arī izmeklēšanu par metodiku izvērtēšanu. Plašāku informāciju sk. EVTI atbildē par 81.–84. punktu.

Attiecībā uz interešu konfliktiem visa Kredītreitingu aģentūru regula ir paredzēta, lai novērstu interešu konfliktus, un lielākā daļa Kredītreitingu aģentūru regulā iekļauto noteikumu ir saistīti ar kredītreitingu aģentūru pienākumu nodrošināt kredītreitingu noteikšanas darbību neatkarību (konfliktu novēršanu, konstatēšanu, risināšanu un publiskošanu). Kopš uzraudzības darbības sākšanas EVTI kā uzraudzības iestāde ir veltījusi ievērojamas pūles, lai novērtētu pasākumus, ko kredītreitingu aģentūras ir ieviesušas, lai izvairītos no interešu konfliktiem. Tāpēc lielākā daļa komunikācijas ar kredītreitingu aģentūrām un EVTI izmeklēšanu laikā izdarītie konstatējumi ir saistīti ar Kredītreitingu aģentūru regulas noteikumiem par neatkarību un interešu konfliktu novēršanu. Tas skaidri izriet arī no EVTI publiskajiem gada pārskatiem un darba plāniem, kuros EVTI norāda lielākos uzraudzības riskus, kuriem iestāde pievērsīs pastiprinātu uzmanību turpmākajos gados, un sniedz informāciju par iepriekšējās izmeklēšanās konstatētajām galvenajām problēmām. Arī abi publiskie paziņojumi, ar kuriem EVTI nāca klajā attiecīgi 2014. gada jūnijā un 2015. gada jūnijā, attiecas uz Kredītreitingu aģentūru regulas noteikumu par pasākumiem neatkarības nodrošināšanai un iespējamu interešu konfliktu novēršanai pārkāpumiem. Plašāku informāciju sk. EVTI atbildē par 87.–89. punktu.

Ņemot vērā visu iepriekš teikto, EVTI uzskata, ka ir piešķīrusi vajadzīgos resursus, lai novērstu attiecībā uz metodikām un interešu konfliktiem konstatētos riskus. EVTI turpinās uzraudzīt šīs jomas un veiks atbilstošus pasākumus jomās, kur parādās būtiski riski.

X

Saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru regulu EVTI uzdevums attiecībā uz centrālo repozitoriju ir vākt iepriekšējās darbības datus par katru atsevišķo kredītreitingu aģentūru un darīt tos pieejamus lietotājiem centralizētā tīmekļa vietnē.

Lai gan centrālajā repozitorijā nav iekļauts izsmeļošs visu iespējamo statistikas datu saraksts, veicot vairākus vaicājumus, lietotāji principā var izgūt dažādus papildu statistikas datus, ko bieži izmanto nozarē. Šī pieeja tika izraudzīta, ņemot vērā, ka statistikas lietderība pēc būtības ir ļoti subjektīva un lielā mērā atkarīga no lietotāja galīgā mērķa, kas var būt ļoti dažāds.

EVTI vēlētos uzsvērt, ka datubāzē tiek ievadīti un centrālajā repozitorijā ir pieejami vienīgi dati, kas ir sekmīgi izturējuši plašas, datu vākšanas rīkā integrētas validācijas pārbaudes (50 pirmā līmeņa pārbaudes un 50 otrā līmeņa pārbaudes) un sistemātiskas pilnīguma pārbaudes. Papildus datu kvalitātes nodrošināšanai šie soļi nodrošina iesniegto datu standartizāciju un salīdzināmību, kā arī konsekvenci laika gaitā.

Pēc šo sākotnējo datu pārbaužu veikšanas un datu saglabāšanas datubāzē pastāvīgi tiek veiktas ad-hoc pārbaudes, lai turpinātu nodrošināt datu konsekvenci un kvalitāti. Tas, ka nenotiek sistemātiska salīdzināšana ar citām datubāzēm, tieši izriet no apstākļa, ka centrālā repozitorija datiem nav kopīgu identifikatoru. Šis jautājums tiks atrisināts, izveidojot Eiropas reitingu platformu (ERP), jo saistītajā regulatīvajā tehniskajā standartā (RTS) ir iekļauta prasība attiecīgos gadījumos ziņot par globālajiem identifikatoriem (piemēram, juridisko personu identifikatoriem, BIC kodiem, ISIN kodiem utt.).

Turklāt jāievēro, ka EVTI ad-hoc kārtībā pēc iespējas pārbauda datu derīgumu, salīdzinot ar citām datubāzēm.

XI a)

EVTI piekrīt šim ieteikumam.

EVTI atzīst, ka novērtējuma dokumentāciju varētu uzlabot, lai darba dokumentos sniegtu pilnīgus pierādījumus par veikto novērtējumu un atvieglotu analīzes revīzijas izsekojamību.

XI b)

EVTI piekrīt šim ieteikumam.

XI c)

EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.

EVTI vajadzības gadījumā atjauninās uzraudzības rokasgrāmatu un informācijas uzziņu grāmatu, lai tajās iekļautu iegūtās zināšanas un pieredzi.

EVTI joprojām ir pārliecināta, ka visi ar izmeklēšanu saistītie un kredītreitingu aģentūrām paziņotie secinājumi, konstatējumi un apliecinošie pierādījumi ir rūpīgi dokumentēti.

EVTI atzīst, ka būtu iespējams uzlabot no kredītreitingu aģentūrām periodiski saņemtās informācijas analīzes uzskaiti, un pašlaik uzlabo gan veiktās analīzes, gan apzināto risku uzskaites praksi. Tomēr, ņemot vērā, ka reģistrēto kredītreitingu aģentūru skaits joprojām ir ierobežots, EVTI neuzskata, ka pašlaik būtu nepieciešams īpašs IT rīks.

XI d)

EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.

EVTI turpinās regulāri novērtēt metodisko risku, veicot pastāvīgo uzraudzību, un, ja tiks konstatēts risks, veiks īpašus uzraudzības pasākumus, izmantojot ar risku pamatoto EVTI pieeju.

XI e)

EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.

Veicot pastāvīgo uzraudzību, EVTI turpinās regulāri novērtēt ar potenciāliem interešu konfliktiem saistītos riskus, tostarp kredītreitingu aģentūru ieviestos pasākumus un kontroles mehānismus, lai uzraudzītu reitingu analītiķu tirdzniecības darbības un finanšu darījumus, un, ja tiks konstatēts risks, veiks īpašus uzraudzības pasākumus, izmantojot ar risku pamatoto EVTI pieeju.

XI f)

EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.

EVTI izmantos savas uzraudzības pilnvaras, lai novērstu konkrētu kredītreitingu aģentūru darbībā konstatētus trūkumus. Iestāde apsvērs iespēju vajadzības gadījumā saskaņā ar regulu izstrādāt visām kredītreitingu aģentūrām adresētus papildu norādījumus par publiskošanas prasībām.

XI g)

EVTI piekrīt šim ieteikumam.

EVTI turpinās pastāvīgo dialogu ar ieinteresētajām personām, lai noskaidrotu, kā centrālo repozitoriju varētu uzlabot, lai tas vēl labāk atbilstu lietotāju vajadzībām.

XI h)

EVTI piekrīt šim ieteikumam.

EVTI pašlaik uzlabo savu tīmekļa vietni. Jaunajā versijā tiks iekļauti šajā ieteikumā ierosinātie uzlabojumi.

I daļa. Reģistrācija un perimetra darbības

27

Katra reģistrācijas pieteikuma izskatīšanai EVTI vienmēr norīko vismaz divus vērtētājus, lai nodrošinātu t. s. “četru acu principu”. Turklāt katrs lēmums par pieteikuma nepilnīgumu, pilnīgumu un atbilstību (reģistrāciju vai atteikumu) tiek pārbaudīts apstiprināšanas procesā, kurā piedalās reģistrācijas pieteikumu koordinators, komandas vadītājs, Kredītreitingu aģentūru nodaļas vadītājs un EVTI izpilddirektors.

Pierādījumi, ka ar reģistrācijas lietu ir strādājuši vismaz divi vērtētāji, ir atrodami EVTI iekšējā korespondencē un visā oficiālajā korespondencē ar pieteikuma iesniedzējiem.

Pierādījumi par EVTI apstiprināšanas procesu ir atrodami EVTI iekšējā korespondencē. Turklāt lēmumus par pieteikumu nepilnīgumu un pilnīgumu paraksta EVTI izpilddirektors, bet lēmumus par reģistrāciju vai atteikumu oficiāli apstiprina EVTI Uzraudzības padome un paraksta EVTI priekšsēdētājs.

EVTI tomēr atzīst, ka tās iekšējās prakses dokumentāciju varētu uzlabot.

Kopīga atbilde par 28. un 29. punktu

No 2011. gada jūlija, kad EVTI pārņēma kredītreitingu aģentūru uzraudzību, līdz 2015. gada septembrim iestāde ir izvērtējusi 17 reģistrācijas pieteikumus. Četri pieteikuma iesniedzēji pieteikumus ir atsaukuši, seši pieteikumi ir noraidīti, un ir reģistrētas septiņas kredītreitingu aģentūras.

Atbilstības pārbaudes posmā EVTI izvērtē atbilstību visiem attiecīgajiem noteikumiem saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru regulu, tostarp prasībai izmantot metodiku, kas ir stingra, sistemātiska, pēctecīga un pakļauta izvērtēšanai. Pamatu šo prasību izpildes novērtēšanai EVTI nodrošina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 447/2012 (metodikas atbilstības novērtēšanas RTS).

Atbilstību katrai prasībai vērtē atsevišķi, un EVTI ņem vērā ne vien konkrēto metodiku, kas tiek novērtēta, bet arī visus pārējos pieteikuma iesniedzēja iesniegtos dokumentus, piemēram, politiku un procedūras, kuras reglamentē reitingu noteikšanas procesu, un pieteikuma iesniedzēja veiktās metodikas izvērtēšanas rezultātus. Ja EVTI uzskata, ka atbilstības pārbaudes posmā analīzes veikšanai ir vajadzīga papildu informācija, iestāde to pieprasa.

EVTI uzskata, ka saistībā ar reģistrācijas procesiem saņemtā dokumentācija iestādei ir ļāvusi pilnīgi novērtēt atbilstību visām Kredītreitingu aģentūru regulā un metodikas atbilstības novērtēšanas RTS minētajām prasībām.

Šajā ziņā EVTI reģistrācijas procesā ir pievērsusies ne vien metodiku stingrības novērtēšanai, bet ir vērtējusi atbilstību visiem attiecīgajiem noteikumiem.

Piemēram, EVTI ir noraidījusi vairākus reģistrācijas pieteikumus, jo tie nav atbilduši prasībai izmantot metodiku, kas ir stingra (trīs gadījumos), sistemātiska (divos gadījumos) un pakļauta izvērtēšanai (četros gadījumos).

Šie skaitļi rāda, ka visbiežākais reģistrācijas pieteikumu noraidīšanas iemesls gadījumos, kad nav nodrošināta atbilstība metodikas atbilstības novērtēšanas RTS pantiem, ir neatbilstība noteikumam, saskaņā ar kuru metodikai ir jābūt pakļautai izvērtēšanai.

Attiecībā uz analīzes dokumentēšanu EVTI ir piemērojusi Kredītreitingu aģentūru regulas noteikumus. Saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru regulas 18. pantu gadījumos, kad EVTI atsakās reģistrēt kredītreitingu aģentūru, tā norāda visus sava lēmuma iemeslus; šajā ziņā Uzraudzības padomes pieņemtajos atteikuma lēmumos EVTI ir rūpīgi dokumentējusi savu novērtējumu.

Tomēr EVTI atzīst, ka arī tad, ja tas nav paredzēts Kredītreitingu aģentūru regulā, novērtējuma dokumentāciju varētu uzlabot, lai darba dokumentos sniegtu pilnīgus pierādījumus par veikto novērtējumu un atvieglotu analīzes revīzijas izsekojamību.

30

Saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru regulas noteikumiem EVTI reģistrācijai nepiemēro prasības, kas nav paredzētas šajā regulā. Tāpēc EVTI nevar pieprasīt iepriekš noteiktu informācijas komplektu vai noteikt minimālo akceptējamo detalizētības pakāpi. Tomēr EVTI vēlētos atzīmēt, ka vienmēr, kad tā ir uzskatījusi, ka atbilstības novērtējuma kontekstā ir vajadzīga papildu informācija, iestāde reģistrācijas procesā to ir pieprasījusi.

Attiecībā uz atšķirībām metodiku dokumentācijas detalizētības pakāpē EVTI vēlētos norādīt, ka pārbaudītās reģistrācijas lietas attiecas uz dažādām kredītreitingu aģentūrām, kas darbojas atšķirīgās nozarēs. Metodiku saturs pēc būtības atšķiras starp dažādām kredītreitingu aģentūrām, kā arī starp vienas un tās pašas kredītreitingu aģentūras dažādām aktīvu kategorijām, un Kredītreitingu aģentūru regulā nav noteikuma, kas paredz, ka kredītreitingu aģentūrām metodikas būtu jāsagatavo saskaņā ar iepriekš noteiktu formātu.

Attiecībā uz iespēju, ka metodikās varētu nebūt iekļauta daļa no RTS minētās informācijas (t. i., modelēšana vai kvantitatīvās metodes, paziņojums par katra kvalitatīvā vai kvantitatīvā rādītāja nozīmi utt.), RTS nav noteiktas regulatīvas publiskošanas prasības, bet ir paredzēti noteikumi, kas EVTI jāizmanto, novērtējot kredītreitingu noteikšanas metodiku atbilstību Kredītreitingu aģentūru regulas 8. panta 3. punkta prasībām. Runājot par šīm prasībām, papildus publiski pieejamai informācijai EVTI ir saņēmusi visu kredītreitingu aģentūras iekšējo dokumentāciju, kas EVTI ir ļāvusi novērtēt, vai metodika atbilst RTS minētajām prasībām.

Visbeidzot, attiecībā uz konkrēto reģistrācijas lietu EVTI ir saņēmusi informāciju par modelēšanu un kvantitatīvajām metodēm pirmsreģistrācijas posmā, bet šī informācija tiešām nebija iekļauta pārbaudītajā reģistrācijas lietā.

Kopīga atbilde par 31.–34. punktu

EVTI jau sākotnēji ir īstenojusi perimetra darbību un paralēli valstu kompetento iestāžu paziņojumiem regulāri veikusi neatkarīgu analīzi.

EVTI ir sazinājusies ar vairākiem potenciāliem kredītreitingu noteikšanas pakalpojumu sniedzējiem un ir tieši apzinājusi lielāko daļu no šīm struktūrām. Šī darbība EVTI ir ļāvusi laicīgi apzināt uzņēmumus, kas būtu jāreģistrē kā kredītreitingu aģentūras.

EVTI uzskata, ka vienlīdz nozīmīgas ir abas darbības – gan EVTI iekšējais novērtējums, gan valstu kompetento iestāžu ieguldījums.

Dažas no apzinātajām struktūrām tiešām veica darbību, uz kuru attiecas Kredītreitingu aģentūru regulas piemērošanas joma, un vēlāk tika reģistrētas kā kredītreitingu aģentūras. Visas šīs struktūras tika apzinātas, pirms EVTI 2013. gada 30. jūlijā publicēja pamatnostādnes par Kredītreitingu aģentūru regulas piemērošanas jomu. Šajās pamatnostādnēs EVTI ir sabiedrībai skaidri norādījusi, ka reitingu izsniegšana bez reģistrācijas ir Kredītreitingu aģentūru regulas pārkāpums, par kuru EVTI ir pilnvarota uzlikt naudas sodu. Līdz šim EVTI šīs pilnvaras nav izmantojusi, jo pēc pamatnostādņu publicēšanas nav konstatējusi nevienu uzņēmumu, kas nodarbotos ar kredītreitingu izsniegšanu.

Kopīga atbilde par 35.–40. punktu

EVTI atzīmē, ka iestāde ir atbildīga vienīgi par kredītreitingu aģentūru reģistrēšanu un uzraudzību ES un tās pilnvarojums neattiecas uz Eurosistēmas darbību.

EVTI reģistrācijas procesa rezultāts neietekmē noteikumus, kas reglamentē kredītreitingu akceptēšanu Eurosistēmā.

II daļa. Plānošana un riska pārvaldība

48

EVTI sistēma ir izveidota tā, ka zem katras riska kategorijas ir uzskaitītas galvenās apzinātās problēmas. Parasti konkrētas riska jomas vispārējā novērtējuma pamatā ir visnozīmīgākā problēma. Turklāt visi apzinātie riski tiek dokumentēti.

49

Riska komandas un uzraudzības komandas darbinieku divpusējās diskusijās sistemātiski tiek pārbaudīts, vai un ar kādiem rezultātiem ir analizēti visi vajadzīgie dokumenti. Taču EVTI atzīst, ka šī komunikācija netiek oficiāli dokumentēta.

50

Sākumdati padziļinātajai stratēģiskajai analīzei, kas tiek veikta vismaz reizi gadā, tiek dokumentēti novērtējuma lapās. Izmaiņas riska novērtējumā, kuras var notikt pēc riska komandas un uzraudzības komandas darbinieku konsekvences pārbaudes sanāksmēm, netiek dokumentētas tāpēc, ka šīs sanāksmes ir daļa no riska paneļa veidošanas noslēguma posma.

EVTI atzīst, ka ir vajadzīga visaptverošāka dokumentu izsekojamība, lai apliecinātu risku prioritizēšanu visu gadu. Šajā sakarā EVTI pašlaik veido jaunu repozitoriju, kas ir izstrādāts tā, lai pastāvīgi reģistrētu izmaiņas riska novērtējumā.

Kopīga atbilde par 52. un 53. punktu

Ar risku pamatotā EVTI pieeja ir ieviesta pēc iestādes pirmā uzraudzības darbības gada. Kopš tā laika iestāde ir pievērsusies visām augsta riska jomām, kas ir apzinātas attiecībā uz augstas ietekmes kredītreitingu aģentūrām, veicot vai nu izmeklēšanu, vai pastāvīgu uzraudzību.

Ar risku pamatotā EVTI sistēma ietver trīs savstarpēji atkarīgus posmus: i) risku apzināšana un novērtēšana, ii) risku prioritizēšana un iii) uzraudzības pasākumu noteikšana prioritizēto risku novēršanai. Šī sistēma ir izveidota, pamatojoties uz 13 riska rādītājiem, un EVTI vismaz reizi gadā veic stratēģisko plānošanu ar mērķi izstrādāt ikgadējo uzraudzības darba plānu, kurā ir noteiktas nākamā gada prioritātes un pasākumi.

Kopš 2012. gada kopumā 39 reizes kāds no riska rādītājiem četrām augstas ietekmes kredītreitingu aģentūrām ir uzrādījis augstu risku.

Četri no apzinātajiem riskiem ir novērsti, veicot pastāvīgu uzraudzību. Attiecībā uz pārējām 35 riska jomām gadā pēc risku apzināšanas ir veikti turpmāki pasākumi – individuāla vai tematiska izmeklēšana.

Izmeklēšanas veids (individuāla vai tematiska izmeklēšana) cita starpā ir atkarīgs no apzinātā riska sarežģītības un idiosinkrāzijas līmeņa. Turklāt, lai gan galvenā uzmanība izmeklēšanā tiek pievērsta konstatētajām augsta riska jomām, riska jomu savstarpējā atkarība var būt iemesls tādu riska jomu iekļaušanai izmeklēšanā, kas ir apzinātas kā zemāka riska jomas.

Piemēram, EVTI sāka izmeklēšanu par strukturēto finanšu kredītreitingiem, pamatojoties uz augstu risku, kas bija konstatēts ar portfeļa risku saistītajā riska kategorijā. Taču, lai gūtu pilnīgu priekšstatu par šo aktīvu kategoriju un attiecīgo, kredītreitingu aģentūru pieņemto praksi, EVTI bija jāizvērtē visi reitingu noteikšanas pamatā esošie aspekti, kas, protams, ietvēra arī aspektus, uz kuriem attiecas citi riska rādītāji (piemēram, resursu piešķiršanu reitingu uzraudzības darbībai, reitingu noteikšanas procesā izmantoto informāciju, kā arī attiecīgo metodiku piemērošanu un pārskatīšanu).

Papildus stratēģiskajai plānošanai, kas tiek veikta katru gadu, EVTI pastāvīgi uzrauga un novērtē riskus. Ja, veicot pastāvīgo uzraudzību (analizējot periodiski iesniedzamo informāciju, analizējot sūdzības un paziņojumus par izmaiņām reģistrācijas sākotnējos nosacījumos, veicot periodiskas intervijas utt.) un tirgus uzraudzību, ārpus stratēģiskās plānošanas tiek konstatēti jauni riski, notiek prioritāšu pārskatīšana, lai nodrošinātu, ka resursi tiek piešķirti to risku novēršanai, kuriem ir vislielākais potenciāls nodarīt kaitējumu ieguldītājiem un vispārīgākā izpratnē finanšu stabilitātei.

54

EVTI ir strukturējusi dažas agrākas izmeklēšanas ap konkrētu aktīvu kategoriju reitingiem, tomēr tas nenozīmē, ka izmeklēšanā nav pievērsta uzmanība riska novērtēšanas sistēmas konstatētajiem uzņēmējdarbības riska aspektiem. Gluži pretēji, konkrētas aktīvu kategorijas (kas izrādās nozīmīgas vides riska / portfeļa riska novērtējumā) tiek izmantotas, lai veidotu konsekventu un jēgpilnu izlasi, ar kuras palīdzību izmeklēšanā var novērtēt saistībā ar attiecīgajām kredītreitingu aģentūrām apzinātos galvenos riskus. Turklāt, lai gan iestāde var detalizēti novērtēt ar konkrētu aktīvu kategoriju saistītu konkrētu risku, parasti saskaņā ar korektīvo pasākumu plānu ir jānovērš ne vien izmeklēšanai pakļautajā, bet visās aktīvu kategorijās konstatētās attiecīgās problēmas.

55

EVTI ir pieņēmusi apzinātu lēmumu būt uzraudzības iestāde, kas izmanto ar risku pamatotu pieeju, pieņemot, ka visus riskus nevar novērst, bet uzraudzības pasākumu mērķim drīzāk ir jābūt to risku apzināšanai un novēršanai, kuriem ir vislielākais potenciāls nodarīt kaitējumu ieguldītājiem un finanšu stabilitātei.

III daļa. Uzraudzība

Kopīga atbilde par 63. un 64. punktu

EVTI atzīmē, ka uzraudzības rokasgrāmata un informācijas uzziņu grāmata ir paredzētas, lai izklāstītu EVTI uzraudzības sistēmu, aprakstītu uzraudzības procesus un noteiktu kopīgos soļus un principus, kas šajos procesos jāievēro. Šajos dokumentos ir izklāstīti visa gada garumā veicamie minimālie uzraudzības uzdevumi, kurus var iepriekš plānot.

EVTI uzskata, ka precīzus uzraudzības uzdevumu veidus un to biežumu šajos dokumentos nevar iepriekš paredzēt, ņemot vērā, ka daži uzraudzības pasākumi, kurus nosaka katras kredītreitingu aģentūras riska profils, ir neprognozējami. Tāpēc uzraudzības rokasgrāmata un informācijas uzziņu grāmata tagad vienmēr tiek papildinātas ar ikgadējām stratēģijām un darba plāniem attiecībā uz riskantākajām kredītreitingu aģentūrām, iekļaujot veicamos pasākumus un to termiņus, sanāksmēm saskaņā ar saziņas ciklu, ko nosaka katru gadu un paziņo kredītreitingu aģentūrām, un katras izmeklēšanas projektu plāniem.

EVTI uzskata, ka, ejot vēl tālāk un cieši sasaistot uzraudzības uzdevumus un to termiņus (iekļaujot tos EVTI rokasgrāmatās un informācijas uzziņu grāmatās), tiktu nevēlami ierobežota uzraudzības efektivitāte.

65

EVTI atzīmē, ka tā nesen ir ieviesusi individuālus uzraudzības plānus attiecībā uz riskantākajām kredītreitingu aģentūrām.

Tomēr arī pirms individuālu uzraudzības plānu ieviešanas EVTI vienmēr katru gadu ir izstrādājusi regulāro uzraudzības pārbaužu grafiku. Piemēram, iestāde katru gadu ir noteikusi un attiecīgajām kredītreitingu aģentūrām paziņojusi saskaņā ar saziņas ciklu rīkojamo sanāksmju biežumu. Līdzīgā kārtā iestāde ir plānojusi no kredītreitingu aģentūrām periodiski saņemtās informācijas analīzi, ņemot vērā iesniegšanas termiņus, un reģistrējusi saistīto analīzi īpašā lietā.

Taču dažas apspriešanās ar kredītreitingu aģentūrām notiek tikai tad, ja EVTI ir vajadzīgi papildu precizējumi vai konkrētos gadījumos (piemēram, ja tiek saņemti kredītreitingu aģentūru paziņojumi, ir iesniegtas sūdzības, pēc periodiskās informācijas analīzes izraisās diskusijas), tāpēc tās nav iespējams plānot iepriekš.

EVTI uzskata, ka tās uzraudzības pieejai būtu jāpaliek pietiekami elastīgai, lai komunikācijas biežumu un intensitāti ar kredītreitingu aģentūrām pielāgotu, pamatojoties uz notikumiem un konstatētajiem riskiem.

66

EVTI uzskata, ka tai būtu jāizraugās uzraudzības rīks, ko tā uzskata par efektīvāko savu uzraudzības mērķu sasniegšanai.

Agrāk EVTI pārbaužu veikšanai pēc vajadzības ir izmantojusi kontrolsarakstus un anketas. Tomēr EVTI uzskata kontrolsarakstus par rīku, kas ir efektīvi izmantojams tikai saistībā ar dažām uzraudzības darbībām.

EVTI nepārtraukti cenšas uzlabot savu uzraudzības praksi, arī iepazīstoties ar citu uzraudzības iestāžu praksi. Tomēr, izdarot salīdzinājumus ar uzraudzības rīkiem, ko izmanto valstu kompetentās iestādes, būtu jāņem vērā atšķirības pilnvaru, uzraudzības mērķu, uzraugāmās nozares veida un uzraugāmo struktūru skaita ziņā.

67

EVTI atzīst, ka būtu iespējams uzlabot no kredītreitingu aģentūrām periodiski saņemtās informācijas analīzes uzskaiti. Šajā sakarā EVTI izstrādā jaunu rīku informācijas pastāvīgas uzraudzības un riska novērtēšanas vajadzībām. Šis rīks ļaus uzglabāt uzraudzītāju sniegtos datus un analīzi īpašos dokumentos, izmantojot strukturētas veidnes un tādā veidā uzlabojot gan veiktās analīzes, gan apzināto risku uzskaites praksi.

68

EVTI uzskata, ka “kritēriju mape” atbilstoši savam mērķim līdz šim ir palīdzējusi nodrošināt iestādes lēmumu konsekvenci. EVTI piekrīt, ka dokumentāciju varētu pilnveidot; EVTI sāka kredītreitingu aģentūru uzraudzību 2011. gada beigās un tikai pēc tam, kad bija pieņemts pietiekams skaits lēmumu, saprata, ka ir jāsāk veidot strukturētāku datubāzi. Pēc četriem uzraudzības darbības gadiem mapē iekļautā informācija ir sasniegusi pietiekamu kritisko masu, un EVTI nesen ir ieviesusi viki rīku, lai atvieglotu šīs informācijas efektīvu izmantošanu.

Kopīga atbilde par 69.–72. punktu

EVTI atzīst, ka būtu iespējams uzlabot no kredītreitingu aģentūrām periodiski saņemtās informācijas analīzes uzskaiti, un, kā skaidrots iepriekšējos punktos, izstrādā jaunu rīku informācijas pastāvīgas uzraudzības un riska novērtēšanas vajadzībām.

Lai gan visas darbības nav pilnīgi dokumentētas, tomēr EVTI darba dokumentos ir iekļauti pierādījumi par veikto analīzi. Šajā sakarā EVTI atzīmē, ka tā darbojas ar ierobežotiem resursiem un dokumentācijai veltītajam laikam ir jābūt samērīgam.

EVTI ir izvērtējusi, vai īpaša IT sistēma nodrošinātu priekšrocības, un salīdzinājusi šīs priekšrocības ar ierīkošanas un uzturēšanas izmaksām. Ņemot vērā, ka reģistrēto kredītreitingu aģentūru skaits joprojām ir ierobežots, EVTI nedomā, ka pašlaik būtu nepieciešams īpašs IT rīks, un uzskata, ka salīdzinājums ar valstu kompetentajām iestādēm nav samērīgs, ņemot vērā reģistrēto kredītreitingu aģentūru skaitu un EVTI uzraudzības komandas lielumu salīdzinājumā ar attiecīgajiem skaitļiem lielākajā daļā valstu kompetento iestāžu.

73

EVTI sistemātiski analizē un pārrauga visu informāciju, ko tā ir pieprasījusi saistībā ar izmeklēšanu. Iestādes darba dokumenti apliecina, ka visa būtiskā informācija tiek sistemātiski vākta tiklab izmeklēšanas procesā, kā saistībā ar korektīvo pasākumu plāniem.

EVTI nedokumentē visus analīzes starpposmus; tas ir apzināts lēmums, ņemot vērā, ka EVTI resursi ir ierobežoti un tie ir jāizmanto pēc iespējas efektīvi. Tomēr izmeklēšanas rezultāti un apliecinošie pierādījumi ir rūpīgi dokumentēti kredītreitingu aģentūrām nosūtītajās vēstulēs. EVTI saglabā pietiekamu uzskaiti, lai apliecinātu un nodrošinātu, ka izmeklēšanas secinājumi ir pamatoti ar savākto pierādījumu rūpīgu analīzi.

74

EVTI vēstules kredītreitingu aģentūrām tiek sagatavotas saskaņā ar uzraudzības rokasgrāmatu, kurā nav noteikts, ka vēstulēs būtu jāiekļauj atsauces uz Kredītreitingu aģentūru regulas pantiem un punktiem, kas ir pamatā katram konstatējumam.

EVTI uzskata, ka vēstulēs un korektīvo pasākumu plānos ir skaidri minētas attiecīgās jomas, kurās pastāv neatbilstība, un nesaskata pievienoto vērtību tiešās norādēs uz Kredītreitingu aģentūru regulas pantiem, kas attiecas uz katru konstatējumu.

75

Pārraudzības tabulas ir EVTI iekšējie darba dokumenti, kas attiecībā uz visām izmeklēšanām tiek sagatavoti standarta formātā, un apliecinošie pierādījumi tiek sistemātiski saglabāti īpašās mapēs. Taču standartizācija var attiekties vienīgi uz izmantojamo formātu, jo tabulās iekļautā analīze un piezīmes satura ziņā atšķiras atkarībā no attiecīgā analizējamā jautājuma.

80

EVTI atzīst, ka Kredītreitingu aģentūru regulā ir izmantoti vairāki termini, kas nav definēti. Taču EVTI var izstrādāt konkrētus norādījumus vienīgi Kredītreitingu aģentūru regulas darbības jomā. EVTI līdz šim to ir darījusi, lai nodrošinātu pārredzamību un papildu skaidrojumus attiecībā uz saviem uzskatiem par uzraudzību, sagatavojot, piemēram, pamatnostādnes un ieteikumus, atbildes uz jautājumiem un publiskus ziņojumus.

Kopīga atbilde par 81.–84. punktu

Lai nodrošinātu, ka kredītreitingu aģentūras ievēro regulatīvo prasību izmantot stingru, sistemātisku un pēctecīgu metodiku, kas ir pakļauta izvērtēšanai un atpakaļejošām pārbaudēm, EVTI izmanto ar risku pamatotu pieeju, kura ļauj koncentrēt resursus vissvarīgākajām jomām. Metodika ir viens no riska rādītājiem, kas tiek novērtēti ar risku pamatotajā EVTI sistēmā.

EVTI nepārtraukti novērtē metodisko risku, veicot pastāvīgo uzraudzību, kuras gaitā iestāde regulāri saņem un analizē plašu ar metodiku saistītas informācijas klāstu. Tas ļauj gūt visaptverošu priekšstatu par norisēm saistībā ar katras kredītreitingu aģentūras metodiku.

Gadījumos, kad metodiskā riska rādītājs ir signalizējis par augstu kredītreitingu aģentūru risku, EVTI tam ir sistemātiski pievērsusies, īstenojot uzraudzības pasākumus, piemēram, veicot banku metodiku tematisku izmeklēšanu.

EVTI turklāt ir novērtējusi metodiku atbilstību Kredītreitingu aģentūru regulas prasībām arī citās izmeklēšanās, lai gan metodiskais risks tajās nav bijis uzmanības centrā, un veiktās analīzes līmenis ir bijis atšķirīgs atkarībā no izmeklēšanas tvēruma.

Šajā sakarā EVTI atzīmē, ka 4. tabula (attiecībā uz EVTI darbību dažu agrāk veiktu izmeklēšanu kontekstā) neatspoguļo visu ar metodikām saistīto EVTI darbību.

EVTI vēlētos atzīmēt, ka visās tabulā minētajās izmeklēšanās iestāde ir plaši pārbaudījusi, kā darbojas iekšējās revīzijas funkcija, kam ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka kredītreitingu aģentūra izmanto metodiku, kas ir stingra, sistemātiska, pēctecīga un pakļauta izvērtēšanai. Šajā kontekstā EVTI ir pieprasījusi un izvērtējusi informāciju, veikusi intervijas un izdevusi ieteikumus par šīs funkcijas darbību. Turklāt visās šajās izmeklēšanās EVTI ir pārbaudījusi, vai kredītreitingu aģentūra izmanto unikālu reitingu skalu, lai varētu salīdzināt reitingus dažādās aktīvu kategorijās, un vai iekšējās revīzijas funkcija visām revidētajām aktīvu kategorijām piemēro vienas un tās pašas procedūras (tabulā atzīmētas kā “pastāvīgas visās aktīvu kategorijās”).

Ja banku reitingu izmeklēšanā īpaša uzmanība bija pievērsta metodikai, pārējo agrāk veikto izmeklēšanu galvenais mērķis nebija aptvert metodiskos riskus. Tomēr EVTI šajās izmeklēšanās izlases kārtībā ir izvērtējusi, kā metodika tiek izstrādāta, apstiprināta, pārskatīta un/vai piemērota dažādām aktīvu kategorijām un dažādās reitingu noteikšanas darbībās. Pēc šīm izmeklēšanām EVTI ir izdevusi arī konkrētus, kredītreitingu aģentūrām adresētus ieteikumus, kas attiecas uz metodikas jomu.

Ievērojot iepriekš teikto, EVTI uzskata, ka 4. tabula pietiekami neatspoguļo tematiskajās izmeklēšanās veikto metodiku uzraudzību.

Šajā kontekstā EVTI uzskata, ka iestādes veiktā metodiku uzraudzība līdz šim ir bijusi atbilstoša un efektīva. Īstenojot pastāvīgo uzraudzību, EVTI turpinās regulāri novērtēt metodisko risku un, ja tiks konstatēts risks, veiks īpašus uzraudzības pasākumus, izmantojot ar risku pamatoto EVTI pieeju.

Kopīga atbilde par 85. un 86. punktu

EVTI atzīst, ka vēl nesen iestādei nebija oficiālas procedūras, lai izskatītu paziņojumus par būtiskām izmaiņām pastāvošajās metodikās, tomēr EVTI bija procedūra, kurā bija sīki aprakstītas uzskaites un uzraudzības darbības, kas Kredītreitingu aģentūras nodaļai jāveic saistībā ar paziņojumiem par būtiskām izmaiņām sākotnējās reģistrācijas nosacījumos, ietverot jauna veida/klases kredītreitingu izsniegšanu.

Kopīga atbilde par 87.–89. punktu

EVTI vēlētos uzsvērt, ka visa Kredītreitingu aģentūru regula ir paredzēta, lai novērstu interešu konfliktus, tāpēc kopš uzraudzības darbības sākšanas EVTI kā uzraudzības iestāde ir veltījusi ievērojamas pūles, lai novērtētu pasākumus, ko kredītreitingu aģentūras ir ieviesušas, lai izvairītos no interešu konfliktiem.

Kredītreitingu aģentūru regulas I pielikuma nosaukums ir “Neatkarība un interešu konflikta novēršana”. EVTI ir veikusi analīzi saistībā ar katru no šā pielikuma iedaļām. Šīs pārbaudes vispirms ir veiktas reģistrācijas procesa laikā un vēlāk pastāvīgi, analizējot no kredītreitingu aģentūrām periodiski saņemto informāciju, kā arī ad-hoc tematiskās un individuālās izmeklēšanas laikā. Līdz ar to lielākā daļa komunikācijas ar kredītreitingu aģentūrām un EVTI izmeklēšanu laikā izdarītie konstatējumi ir saistīti ar Kredītreitingu aģentūru regulas noteikumiem par neatkarību un interešu konfliktu novēršanu.

Tas skaidri izriet arī no EVTI publiskajiem gada pārskatiem un darba plāniem, kuros EVTI norāda lielākos uzraudzības riskus, kuriem iestāde pievērsīs pastiprinātu uzmanību turpmākajos gados, un sniedz informāciju par iepriekšējās izmeklēšanās konstatētajām galvenajām problēmām. Arī abi publiskie paziņojumi, ar kuriem EVTI nāca klajā attiecīgi 2014. gada jūnijā un 2015. gada jūnijā, attiecas uz Kredītreitingu aģentūru regulas noteikumu par pasākumiem neatkarības nodrošināšanai un iespējamu interešu konfliktu novēršanai pārkāpumiem.

Kā skaidrots iepriekš, EVTI ir ieviesusi ar risku pamatotu pieeju, kuras mērķis ir apzināt riskus un attiecīgi prioritizēt uzraudzības pasākumus. Interešu konflikti ir daļa no riska rādītājiem, kas tiek novērtēti ar risku pamatotajā EVTI sistēmā. Gadījumos, kad šie rādītāji ir signalizējuši par augstu kredītreitingu aģentūru risku, EVTI tiem ir sistemātiski pievērsusies, īstenojot uzraudzības pasākumus.

Potenciālie konflikti, ko rada papildu pakalpojumu sniegšana, pakalpojumi, kurus sniedz meitasuzņēmumi, un analītiķu vērtspapīru turēšanas darījumi, ir viens no potenciālo interešu konfliktu aspektiem, ar kuriem saskaras kredītreitingu aģentūras. Tā kā neatbilstību prasībām attiecībā uz šiem potenciālajiem konfliktiem EVTI nav identificējusi kā augstu risku, iestāde šajās konkrētajās jomās nav veikusi īpašus uzraudzības pasākumus. Tomēr šīs jomas ir uzraudzītas, īstenojot pastāvīgu uzraudzību, un analizētas dažu agrāk veiktu izmeklēšanu kontekstā. Konkrēti:

–EVTI vairākkārt ir apspriedusies ar kredītreitingu aģentūrām, īstenojot pastāvīgo uzraudzību attiecībā uz pakalpojumiem, kas nav kredītreitingu izsniegšana, un saistītajiem potenciālajiem interešu konfliktiem. Šo jomu analīze ir veikta arī saistībā ar divām agrākām EVTI vadītām izmeklēšanām;

–attiecībā uz kredītreitingu aģentūru ieviestajiem pasākumiem un kontroles mehānismiem, lai novērstu konfidenciālas informācijas izpaušanu trešām personām vai meitasuzņēmumiem, jau reģistrācijas procesā kredītreitingu aģentūrām bija jāievieš efektīvi aizsardzības pasākumi, lai stingri nodalītu kredītreitingu aģentūru darbību un citas darbības, ko veic meitasuzņēmumi. Īstenojot pastāvīgo uzraudzību, EVTI regulāri uzrauga saistītās kontroles piemērošanu un jebkuras konfidencialitātes pasākumu nepilnības. Turklāt vairākās EVTI vadītās izmeklēšanās ir veikta to pasākumu analīze, kuru mērķis ir nodrošināt, lai trešām personām netiktu izpausta konfidenciāla informācija;

–attiecībā uz kredītreitingu aģentūru ieviestajiem pasākumiem, lai novērstu ar reitingu analītiķu tirdzniecības darbībām un finanšu darījumiem saistītus interešu konfliktus, EVTI ir pārbaudījusi saistīto politiku un procedūras reģistrācijas procesā un attiecīgos gadījumos pastāvīgās uzraudzības laikā pārbaudījusi vēlāk saņemtos atjauninājumus. EVTI regulāri saņem informāciju par kredītreitingu aģentūru veiktās kontroles rezultātiem šajā jomā un vajadzības gadījumā veic papildu pasākumus. Šajā ziņā EVTI paļaujas uz uzraugāmo struktūru iekšējās kontroles sistēmām un reaģē, ja uzskata, ka kontrole pienācīgi nedarbojas, vai attiecīgajā jomā ir apzināti konkrēti riski.

IV daļa. Informācijas publiskošana

Kopīga atbilde par 92.–94. punktu

Papildus vispārējas publiskošanas prasībām Kredītreitingu aģentūras regulā ir citas svarīgas publiskošanas prasības, jo īpaši prasības, kuras attiecas uz noteikumiem par kredītreitingu un reitingu prognožu prezentāciju, kuru izpildi EVTI pastāvīgās uzraudzības un izmeklēšanas kontekstā regulāri pārbauda un kuras reitingu izmantotājiem ir būtiskas, lai tie varētu veikt paši savu analīzi.

EVTI 2014. gadā ir veikusi analīzi ar mērķi pārbaudīt, cik lielā mērā saskaņoti kredītreitingu aģentūras izpilda dažas no Kredītreitingu aģentūras regulā iekļautajām publiskošanas prasībām. Šīs analīzes mērķis bija nodrošināt konsekvenci visās kredītreitingu aģentūrās.

Principā, lai pārbaudītu dažu Kredītreitingu aģentūras regulas prasību izpildes saskaņošanu, EVTI regulāri veic transversālus kredītreitingu aģentūru novērtējumus; kā piemēru var minēt EVTI uzraudzības darbu, lai pārbaudītu, vai kredītreitingu aģentūras, kuras izsniedz valstu reitingus, atbilst jaunajām publiskošanas prasībām, kas noteiktas ar Kredītreitingu aģentūras regulas 2013. gada grozījumiem (sk. EVTI gada ziņojumu un 2015. gada 16. februārī pieņemto darba plānu).

Kopīga atbilde par 95.–99. punktu

EVTI atzīmē, ka šo punktu saturs nav saistīts ar EVTI uzraudzības darbību. EVTI uzdevums ir nodrošināt, lai kredītreitingu aģentūras ievērotu Kredītreitingu aģentūru regulu, un tā nevar pārsniegt regulā iekļautos noteikumus.

Konkrēti, EVTI pienākums nav novērtēt, vai Kredītreitingu aģentūru regulā pašlaik paredzētās publiskošanas prasības ļauj reitingu izmantotājiem veikt specifiskus uzdevumus, proti, pašiem savas uzticamības pārbaudes. Piemēram,

Kredītreitingu aģentūru regulā nav noteikuma, kas paredz, ka kredītreitingu aģentūrām metodikas būtu jāsagatavo saskaņā ar iepriekš noteiktu formātu, līdz ar to EVTI šajā ziņā nevar uzspiest standartizētas publiskošanas prasības.

EVTI turklāt vēlētos atzīmēt, ka jo īpaši strukturēto finanšu kategorijā kredītreitingu aģentūras var publicēt metodikas, kas ietver vispārējus, dažādām aktīvu kategorijām piemērojamus principus (pamatmetodikas). Šajās starpnozaru metodikās ir iekļauti tikai vispārēji principi, un tās jāskata kopsakarā ar attiecīgajām konkrētām aktīvu kategorijām paredzētajām metodikām. Novērtējot atbilstību Kredītreitingu aģentūru regulā paredzētajām publiskošanas prasībām, EVTI pārbauda visas attiecīgās konkrētām aktīvu kategorijām piemērojamās metodikas.

100

Centrālajā repozitorijā tiek apkopota standartizēta statistika par iepriekšējo darbību, kas attiecas uz visu veidu reitingiem un kredītreitingu aģentūrām. Tas piedāvā lietotājiem pilnīgu elastību, veidojot ziņojumus par jebkādām datu kombinācijām atkarībā no lietotāja interesēm. Saskaņā ar juridiskajām pilnvarām kredītreitingu aģentūrām nav jādara pieejami vēsturiskie reitingi, bet drīzāk ir pienākums paziņot iepriekšējās darbības datus. No tā tieši izriet, ka EVTI nav pilnvarota ar centrālā repozitorija starpniecību publicēt informāciju par atsevišķiem kredītreitingiem.

Lai gan centrālajā repozitorijā nav iekļauts izsmeļošs visu iespējamo statistikas datu saraksts, veicot vairākus vaicājumus, lietotāji principā var izgūt papildu statistikas datus, tostarp Revīzijas palātas ziņojumā minētos datus. Šī pieeja tika izraudzīta, ņemot vērā, ka statistikas lietderība pēc būtības ir ļoti subjektīva un lielā mērā atkarīga no lietotāja galīgā mērķa.

EVTI atzīst, ka būtu lietderīgi vēl vairāk atvieglot datu ieguvi no centrālā repozitorija. Tomēr iespējamība ieviest elastīgākas lejupielādes funkcijas un filtrēšanas opcijas EVTI ir jānovērtē, ņemot vērā iestādes juridisko pilnvaru ierobežojumus, iespēju aprēķināt šo statistiku centrālā repozitorija pastāvošajā datu struktūrā un datu daudzveidībā, saglabājot rīka meklēšanas funkcijas elastību, sinerģijas ar jaunajām publiskošanas prasībām Eiropas reitingu platformā (ERP), kā arī budžeta un citu resursu ierobežojumus.

101

Saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru regulu EVTI uzdevums ir vākt iepriekšējās darbības datus par katru atsevišķo kredītreitingu aģentūru un darīt tos pieejamus lietotājiem centralizētā tīmekļa vietnē.

Saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru regulas 11. panta 2. punktu kredītreitingu aģentūras EVTI izveidotajā centrālajā repozitorijā dara pieejamu informāciju par savas iepriekšējās darbības datiem, tostarp informāciju par to, cik bieži reitingi ir mainīti, un informāciju par iepriekš izsniegtiem kredītreitingiem un to izmaiņām. Kredītreitingu aģentūras standartizētā veidā sniedz informāciju šim repozitorijam, kā to noteikusi EVTI. EVTI dara šo informāciju publiski pieejamu un katru gadu publicē kopsavilkumu par būtiskākajām novērotajām tendencēm.

Šajā sakarā EVTI publicē informāciju par iepriekš izsniegtiem kredītreitingiem un to izmaiņām standartizētu darbības tabulu veidā. Šajā informācijā cita starpā ir norādīts no jauna izsniegto reitingu skaits, atsaukto reitingu skaits (sadalījumā pa atsaukšanas iemesliem), paaugstinājumu un pazeminājumu skaits, saistību neizpildes gadījumu skaits, paaugstinājumu/pazeminājumu attiecība un paaugstinājumu/pazeminājumu vidējais pakāpju skaits.

Turklāt EVTI publicē kredītreitingu aģentūru iepriekšējās darbības datus, tostarp reitingu izmaiņu matricas. Lai nodrošinātu pietiekamu publicētās statistikas standartizācijas un salīdzināmības līmeni, centrālā repozitorija izveides laikā norīkotā EVTI tehniskā darba grupa nolēma vākt izejas datus un aprēķināt statistiku centralizēti, nevis vākt iepriekš aprēķinātu statistiku. Tomēr saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru regulu EVTI nav pilnvarota publicēt pakārtotos datus. Tas ir apstiprināts arī dažādos padomos, ko EVTI ir saņēmusi, gatavojoties centrālā repozitorija izveidei. Piekrītot, ka publicēšana ieguldītājiem varētu nākt par labu, EVTI tomēr uzskata, ka Kredītreitingu aģentūru regulas darbības jomā šāda iespēja nebija paredzēta un EVTI būtu saskārusies ar ievērojamu juridisko risku saistībā ar autortiesību noteikumiem un informācijas ļaunprātīgu izmantošanu.

Šajā ziņā indikatīva nozīme ir faktam, ka saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru regulas 2013. gada grozījumiem ir ieviesta Eiropas reitingu platforma, paredzot, ka EVTI ir jāpublicē tai iesniegtie atsevišķie kredītreitingi.

102

Lai gan EVTI nav jāuzrauga notikumi pēc reitingu atsaukšanas, iestāde 2014. gadā ir veikusi uzraudzības darbu, cenšoties izprast reitingu atsaukšanas iemeslus. Rezultātā ar ERP saistīto RTS projektā tika grozīti atsaukšanas iemeslu paziņošanas standarti. Pašlaik tiek piedāvāta plašāka iemeslu izvēle, ietverot prasību precizēt iemeslu gadījumos, kad atsaukšanu nevar klasificēt kādā no uzskaitītajām kategorijām.

Kad sāksies datu paziņošana saskaņā ar jaunajām prasībām (t. i., par reitingiem, kas atsaukti pēc 2015. gada 1. jūlija), EVTI uzraudzīs norādītos iemeslus un vajadzības gadījumā sazināsies ar kredītreitingu aģentūrām, lai iegūtu papildu skaidrojumus un/vai izveidotu jaunas atsaukšanas iemeslu kategorijas.

103

EVTI vēlētos uzsvērt, ka datubāzē tiek ievadīti un centrālajā repozitorijā ir pieejami vienīgi dati, kas ir sekmīgi izturējuši plašas, datu vākšanas rīkā integrētas validācijas pārbaudes (50 pirmā līmeņa pārbaudes un 50 otrā līmeņa pārbaudes) un sistemātiskas pilnīguma pārbaudes. Papildus datu kvalitātes nodrošināšanai šie soļi nodrošina iesniegto datu standartizāciju un salīdzināmību, kā arī konsekvenci laika gaitā.

Pēc šo sākotnējo datu pārbaužu veikšanas un datu saglabāšanas datubāzē pastāvīgi tiek veiktas ad-hoc pārbaudes, lai turpinātu nodrošināt datu konsekvenci un kvalitāti. Tas, ka nenotiek sistemātiska salīdzināšana ar citām datubāzēm, tieši izriet no apstākļa, ka centrālā repozitorija datiem nav kopīgu identifikatoru. Šis jautājums tiks atrisināts, izveidojot ERP, jo saistītajā RTS ir iekļauta prasība attiecīgos gadījumos ziņot par globālajiem identifikatoriem (piemēram, juridisko personu identifikatoriem, BIC kodiem, ISIN kodiem utt.).

Turklāt jāievēro, ka EVTI reizēm un pēc iespējas pārbauda datu derīgumu, salīdzinot ar citām datubāzēm.

Kredītreitingu aģentūrām tehniski ir iespējams atjaunināt centrālajam repozitorijam iepriekš paziņotos datus. Datubāzē glabājas gan vecā, gan jaunā informācija. EVTI atzīst ar labojumiem un pārskatīšanu saistītās informācijas vērtību un apsver alternatīvas šīs informācijas publiskošanai ERP.

104

Pie kvalitatīvajiem datiem, kas tiek darīti pieejami centrālajā repozitorijā, pieder reitingu skalas, saistību neizpildes definīcijas un pārskats par kredītreitingu aģentūru metodikām. Tas ir paredzēts kā visaptverošs kopsavilkums par metodikām, tostarp to izmaiņām. Centrālā repozitorija izveides nolūks nekad nav bijis radīt repozitoriju ar izsmeļošu informāciju par kredītreitingu aģentūru metodikām, tāpēc lietotājiem, kas vēlas iegūt pilnīgu informāciju, būtu jāapmeklē atsevišķo kredītreitingu aģentūru tīmekļa vietnes. Turklāt, lai gan kredītreitingu aģentūrām ir jāziņo tā pati informācija, saskaņošanai satura ziņā nav jēgas, jo tas kaitētu mērķim atspoguļot kredītreitingu aģentūru konkrētās definīcijas un reitingu skalas.

Pašlaik centrālais repozitorijs publisko tikai visjaunākos kvalitatīvos datus. Eiropas reitingu platformas izveides laikā EVTI apsvērs iespēju publiskot informāciju par kvalitatīvo datu vēsturiskajām izmaiņām.

Kopīga atbilde par 105.–108. punktu

EVTI pašlaik uzlabo savu tīmekļa vietni. EVTI tīmekļa vietnes jaunā versija tiek veidota ar mērķi nodrošināt šā informācijas avota atbilstību EVTI ieinteresēto personu vajadzībām ne vien sniegtās informācijas satura, bet arī tās pasniegšanas veida ziņā. Ir plānota satura vispārēja atjaunināšana, tiks atjaunināts pieejamo ārējo dokumentu saraksts un uzlabots vietnes lietotājdraudzīgums.

Pastāvīgi cenšoties uzlabot publicētās informācijas līmeni un kvalitāti, EVTI regulāri publicē informāciju, kas attiecas uz tās darbības jomām, un iestādes tīmekļa vietnē līdz šim publiskotā informācija ir atbildusi EVTI regulatīvajiem pienākumiem.

Secinājumi un ieteikumi

110

Sk. EVTI atbildi par 20.–30. punktu.

111

Sk. EVTI atbildi par 35.–30. punktu.

1. ieteikums

EVTI piekrīt šim ieteikumam.

EVTI atzīst, ka novērtējuma dokumentāciju varētu uzlabot, lai darba dokumentos sniegtu pilnīgus pierādījumus par veikto novērtējumu un atvieglotu analīzes revīzijas izsekojamību.

112

Sk. EVTI atbildi par kopsavilkuma VI iedaļu un 41.–55. punktu.

2. ieteikums

EVTI piekrīt šim ieteikumam.

Kopīga atbilde par 113. un 114. punktu

Sk. EVTI atbildi par kopsavilkuma VII iedaļu un 56.–77. punktu.

3. ieteikums

EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.

EVTI vajadzības gadījumā atjauninās uzraudzības rokasgrāmatu un informācijas uzziņu grāmatu, lai tajās iekļautu iegūtās zināšanas un pieredzi.

EVTI joprojām ir pārliecināta, ka visi ar izmeklēšanu saistītie un kredītreitingu aģentūrām paziņotie secinājumi, konstatējumi un apliecinošie pierādījumi ir rūpīgi dokumentēti.

EVTI atzīst, ka būtu iespējams uzlabot no kredītreitingu aģentūrām periodiski saņemtās informācijas analīzes uzskaiti, un pašlaik uzlabo gan veiktās analīzes, gan apzināto risku uzskaites praksi. Tomēr, ņemot vērā, ka reģistrēto kredītreitingu aģentūru skaits joprojām ir ierobežots, EVTI neuzskata, ka pašlaik būtu nepieciešams īpašs IT rīks.

115

Sk. EVTI atbildi par kopsavilkuma VIII iedaļu un 78.–86. punktu.

4. ieteikums

EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.

EVTI turpinās regulāri novērtēt metodisko risku, veicot pastāvīgo uzraudzību, un, ja tiks konstatēts risks, veiks īpašus uzraudzības pasākumus, izmantojot ar risku pamatoto EVTI pieeju.

116

Sk. EVTI atbildi par kopsavilkuma VIII iedaļu un 87.–89. punktu.

5. ieteikums

EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.

Veicot pastāvīgo uzraudzību, EVTI turpinās regulāri novērtēt ar potenciāliem interešu konfliktiem saistītos riskus, tostarp kredītreitingu aģentūru ieviestos pasākumus un kontroles mehānismus, lai uzraudzītu reitingu analītiķu tirdzniecības darbības un finanšu darījumus, un, ja tiks konstatēts risks, veiks īpašus uzraudzības pasākumus, izmantojot ar risku pamatoto EVTI pieeju.

117

Sk. EVTI atbildi par 92.–94. punktu.

118

Sk. EVTI atbildi par 95.–99. punktu.

6. ieteikums

EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.

EVTI izmantos savas uzraudzības pilnvaras, lai novērstu konkrētu kredītreitingu aģentūru darbībā konstatētus trūkumus. Iestāde apsvērs iespēju vajadzības gadījumā saskaņā ar regulu izstrādāt visām kredītreitingu aģentūrām adresētus papildu norādījumus par publiskošanas prasībām.

119

Sk. EVTI atbildi par kopsavilkuma X iedaļu un 100.–104. punktu.

7. ieteikums

EVTI piekrīt šim ieteikumam.

EVTI turpinās pastāvīgo dialogu ar ieinteresētajām personām, lai noskaidrotu, kā centrālo repozitoriju varētu uzlabot, lai tas vēl labāk atbilstu lietotāju vajadzībām.

120

Sk. EVTI atbildi par 105.–108. punktu.

8. ieteikums

EVTI piekrīt šim ieteikumam.

EVTI pašlaik uzlabo savu tīmekļa vietni. Jaunajā versijā tiks iekļauti šajā ieteikumā ierosinātie uzlabojumi.

ECB atbilde

Kopsavilkums

V

ECB ir saņēmusi Eiropas Revīzijas palātas kopsavilkuma V punktu, kā arī ziņojuma 35.–40. un 111. punktu, un vēlas sniegt šādus skaidrojumus.

–Pirmkārt, Eurosistēmai ir ar likumu noteikts pienākums nodrošināt, ka tās veiktajām kredītoperācijām ir pietiekams nodrošinājums.¹ Šajā saistībā Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēma (ECAF) ir būtisks Eurosistēmas finanšu risku mazināšanas instruments un tās izstrāde ir daļa no Eurosistēmas darbības neatkarības, veicot monetārās politikas operācijas. ECAF noteiktās procedūras, noteikumi un metodes ir vitāli svarīgas, lai nodrošinātu Eurosistēmas augsto kredītstandartu prasības izpildi attiecībā uz visiem aktīviem, ko var izmantot par atbilstošu nodrošinājumu Eurosistēmas monetārās politikas operācijās. ECAF pamatā esošie tiesību akti norādīti ECB Pamatnostādnē par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (pārstrādāta versija) (ECB/2014/60).²

–Otrkārt, izvērtējot nodrošinājumu, Eurosistēma nepaļaujas tikai uz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) reģistrētajām četrām kredītreitingu aģentūrām. Kā Revīzijas palāta jau norādījusi 37. punktā, Eurosistēma ņem vērā informāciju no dažādu avotu kredītnovērtējuma sistēmām, piemēram, ārējām kredītnovērtējuma iestādēm (ECAI), kredītreitinga instrumentiem, nacionālo centrālo banku iekšējām kredītnovērtējuma sistēmām un banku iekšējām uz kredītreitingiem balstītām (IRB) sistēmām. To sistēmu vidū, kas pieņemtas kā kredītreitinga instrumenti, ir arī ESMA reģistrētas nelielas Eiropas kredītreitingu aģentūras.

–Treškārt, jāatzīmē, ka ECAF var ietvert jaunas kredītreitingu aģentūras, ja tās iesniedz attiecīgu pieprasījumu par iekļaušanu ECAF un atbilst ECAF minimālajām prasībām attiecībā uz kredītnovērtējuma sistēmām. Kritēriji iekļaušanai ECAF paredzēti, lai nodrošinātu, ka jaunā sistēma ir piemērota īpašajam Eurosistēmas monetārās politikas operāciju mērķim. Tādējādi Eurosistēma tiek pasargāta no finanšu riskiem un dažādajām sistēmām, kas sniedz Eurosistēmai kredītnovērtējuma informāciju, tiek radīti līdzvērtīgi konkurences apstākļi. Šajā kontekstā Eurosistēma rīkojas kā kredītreitingu lietotājs, nevis regulatīva vai uzraudzības iestāde.

Iekļaušanas procedūras ietvaros tiek veiktas kvalitātes pārbaudes, noteikts, vai aptvērums ir atbilstošs efektīvai ECAF īstenošanai, kā arī ņemts vērā attiecīgais regulējuma stāvoklis. Piemēram, cita starpā noteikti šādi kritēriji kredītreitingu aģentūru apstiprināšanai par ECAI³:

(a)ECAI jābūt ESMA reģistrētai vai sertificētai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009 un

(b)ECAI jāatbilst darbības kritērijiem un jāsniedz atbilstošs aptvērums, lai nodrošinātu efektīvu ECAF īstenošanu.

ECAI kredītnovērtējumu izmantošana īpaši atkarīga no tā, vai Eurosistēmai ir pieejama informācija par šiem novērtējumiem. Papildus tiek pieprasīta informācija kredītnovērtējumu salīdzināšanai un Eurosistēmas kredītu kvalitātes skalas piešķiršanai (t.i., sadalei) šiem novērtējumiem, kā arī to rezultātu monitoringam. Tādējādi Eurosistēmas veiktās ECAI uzticamības pārbaudes pamatā ir ESMA veiktā uzraudzība, tomēr pārbaude aptver arī dažus citus aspektus. Ņemot vērā ierobežotos iekšējos resursus, Eurosistēmai, īstenojot monetārās politikas pamatnostādnes, jānodrošina arī efektīva kredītreitingu aģentūru izmantošana.

Papildus jāatzīmē, ka ECAF un kredītreitingu aģentūru sniegtās informācijas uzticamības pārbaudes pēdējos gados pilnveidotas. Tas ir saskaņā ar ECB apņemšanos īstenot Finanšu stabilitātes padomes principus, lai samazinātu paļaušanos uz ārējiem kredītreitingiem.⁴

–Ceturtkārt, kredītreitingu aģentūru piekļuvi tirgiem ietekmē daudzi faktori; iekļaušana ECAF ir tikai viens no tiem, turklāt tas nav nozīmīgs. Revīzijas palāta to arī ņem vērā, jo atsaucas uz “dažādiem faktoriem”, kas var apgrūtināt iekļuvi kredītreitingu tirgū (35. punkts) un Eiropas Parlamenta iniciatīvām izvērtēt iespēju izveidot Eiropas Kredītreitingu aģentūru tīklu (36. punkts). ES Komisijas ziņojumā par šāda tīkla izveides iespējamību tika norādīts uz vairākiem šķēršļiem, kā arī uz faktu, ka pašreizējos apstākļos trūkst nozares pārstāvju atbalsta jebkāda veida mazāku kredītreitingu aģentūru tīkla izveidei.⁵

Piemēram, fakts, ka kredītiestādes kapitāla pietiekamības prasību mērķiem izmanto kredītreitingu aģentūras, neietilpst Revīzijas palātas veiktās revīzijas tvērumā. Šobrīd šķiet, ka kredītiestāžu kapitāla pietiekamības prasību mērķiem attiecīgajā Eiropas Savienības dalībvalstī tiek izmantots ierobežots skaits kredītreitingu aģentūru (bieži vien trīs aģentūras)⁶. Tikai pēc Kapitāla prasību regulas (CRR) attiecīgo īstenošanas tehnisko standartu⁷ ieviešanas⁸ visas ESMA reģistrētās vai sertificētās kredītreitingu aģentūras var tikt izmantotas kapitāla prasību aprēķināšanā saskaņā ar “standarta metodi”. Līdzīgu metodi piemēros attiecībā uz apdrošināšanas uzņēmumiem saskaņā ar Maksātspējas II direktīvu.⁹ ECB ņems vērā šo regulējuma pārmaiņu ietekmi uz kredītreitingu aģentūru tirgu, īpaši attiecībā uz kredītreitingu kvantitāti un kvalitāti.

I daļa. Reģistrācija un perifērās darbības

Konstatējumi

38

Eurosistēma atzīst par atbilstošiem vairākus kredītreitinga instrumentus saskaņā ar virkni kritēriju¹⁰, t.sk., arī dažas nelielas Eiropas kredītreitingu aģentūras. Pieņemto kredītreitinga instrumentu darbības modelis vērsts uz nefinanšu sabiedrību novērtējumu, kuru dēļ tos akceptējusi Eurosistēma.

40

Eurosistēma atzīst kredītreitingu aģentūras, ko ESMA reģistrējusi vai sertificējusi kā ECAI vai kredītreitinga instrumentus, ja kredītreitingu aģentūras veicina efektīvu ECAF izmantošanu monetārās politikas operāciju mērķim (sk. iepriekš). Eurosistēma šajā jautājumā nerīkojas kā regulatīva vai uzraudzības iestāde.¹¹

Turklāt, apgalvojums, ka “ASV Federālo rezervju sistēma atzīst visu desmit Vērtspapīru un biržu komisijā reģistrēto kredītreitingu aģentūru kredītreitingus” neatbilst informācijai, kas pieejama ECB. Šajā sakarā tiek norādīts, ka Federālo rezervju sistēma nedara zināmu atklātībai, kuras kredītreitingu aģentūras tā izmanto, lai noteiktu nodrošinājuma atbilstību un tam piemēroto procedūru. Viens izņēmums bija kredītreitingu izmantošana noteikta termiņa ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru aizdevuma iespējai (TALF), kuras gadījumā Federālo rezervju sistēma publiskoja prasības, kas ietvēra ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru vērtēšanas metodoloģiju, pietiekamu pieredzi (lai to pierādītu, bija jānorāda minimālais skaits atbilstošu publisku kredītreitingu) un reģistrāciju Vērtspapīru un biržu komisijā valsts līmenī atzītas statistiskas kredītreitinga organizācijas statusā.¹² Neraugoties uz ASV un euro zonas monetārās politikas īstenošanas pamatprincipu, kā arī kredītreitingu aģentūru regulējuma un tirgus stāvokļa atšķirībām, šajās prasībās ietverti daži elementi, kas līdzinās Eurosistēmas prasībām.

Secinājums

Ņemot vērā iepriekš minētos paskaidrojumus, ECB uzskata, ka būtu bijis lietderīgi, ja revīzijas gaitā tiktu ņemti vērā dažādie faktori, kas ietekmē nelielu kredītreitingu aģentūru tirgu, no kuriem ECAF veido tikai vienu aspektu.

Secinājumi un ieteikumi

111

Sk. ECB komentāru par kopsavilkuma V punktu.

1Sk. Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 18.1. pantu.

2Pieejams https://www.ecb.europa.eu/ecb/legal/pdf/oj_jol_2015_091_r_0002_en_txt.pdf. Papildu informācija par ECAF pieejama nesen izdotajā ECB publikācijā The financial risk management of the Eurosystem monetary policy operations (“Eurosistēmas monetārās politikas operāciju finanšu riska pārvaldība”) un ECB interneta vietnē http://www.ecb.europa.eu/mopo/assets/risk/ecaf/html/index.en.html.

3Sk. Pamatnostādnes ECB/2014/60 120. pantu.

4Sk., piemēram, Finanšu stabilitātes padomes 2010. gada oktobrī publicēto dokumentu Principles for Reducing Reliance on CRA Ratings (“Principi, kuru mērķis ir samazināt iestāžu un finanšu iestāžu paļaušanos uz ārējiem reitingiem”), kas pieejams http://www.financialstabilityboard.org/publications/r_101027.pdf.

5Sk. Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par mazāku kredītreitingu aģentūru tīkla izveides iespējamību (COM(2014) 248 galīgā versija) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52014DC0248&qid=1447260531900&from=EN

6Dažādās dalībvalstīs atbilstošo kredītreitingu aģentūru saraksts pieejams www.eba.europa.eu/documents/10180/585167/ecai_recognition.xls.

7Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām.

8Sk. īstenošanas tehnisko standartu projektu par ECAI kredītnovērtējumu attiecināšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 (Kapitāla pietiekamības regula – CRR) 136. panta 1. un 3. punktu. Attiecībā uz vērtspapīrošanas pozīcijām sk. apspriedes dokumentu par Īstenošanas tehniskajiem standartiem par ECAI kredītnovērtējumu attiecināšanu (EBA/CP/2015/08). Sk. arī īstenošanas tehnisko standartu projektu par ECAI kredītnovērtējumu sadali atbilstoši objektīvai kredītu kvalitātes skalai saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK (Maksātspēja II) 109. panta a) apakšpunktu.

9Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II).

10Sk. Pamatnostādnes ECB/2014/60 124. pantu un https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/acceptancecriteriaratingtools201505.en.pdf.

11Pamatnostādnes ECB/2014/60 119. panta 4. punktā skaidri norādīts, ka “Eurosistēma, publicējot šo informāciju par atzītajām kredītnovērtējumu sistēmām saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām, neuzņemas nekādu atbildību par tās veikto atzīto kredītnovērtējumu sistēmu novērtējumu”.

12Sk. Federālo rezervju sistēmas Valdes A Regulas 201.3. panta e) punkta 1) apakšpunktu, kas pieejams https://www.frbdiscountwindow.org/en/Pages/General-Information/Regulation-A-Federal-Reserve-Board-Governors.aspx.

Komisijas atbilde

IV daļa. Informācijas publiskošana

Kopīga atbilde uz 95. un 96. punktu

Reaģējot uz finanšu krīzi, Regula (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām ir būtiski uzlabojusi Eiropas tirgū kredītreitingu aģentūru veiktās darbības pārredzamību. Jo īpaši ir uzlabota kredītreitingu, kredītreitingu noteikšanas metodikas pārredzamība un reģistrētu un licencētu kredītreitingu aģentūru iepriekšējā darbība. Kaut arī ir iespējamas dažas atšķirības kredītreitingu aģentūru informācijas publiskošanā, kredītreitingu aģentūras kopumā pilda Regulā (EK) Nr. 1060/2009 noteiktos informācijas publiskošanas pienākumus. Ja tas ir nepieciešams un lietderīgi, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde varētu apsvērt papildu norādījumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu kredītreitingu aģentūrām par informācijas publiskošanas prasībām, lai uzlabotu kredītreitingu aģentūru vispārējo informācijas publiskošanas praksi.

97

Regulas (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām mērķis ir panākt līdzsvaru starp nepieciešamību publiskot informāciju par kredītreitingu noteikšanas metodiku, vienlaikus aizsargājot kredītreitingu aģentūru aizsargātu informāciju.

Lai lietotāji veiktu uzticamības pārbaudi, regulā ne tikai noteikta prasība publiskot informāciju par kredītreitingu noteikšanas metodiku, bet arī noteikta prasība Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei publiskot informāciju par kredītreitingu aģentūru iepriekšējo darbību. Tas arī atvieglo ieguldītājiem pašiem veikt uzticamības pārbaudi.

99

Ir svarīgi atzīmēt, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1060/2009 23. pantu valsts iestādes neiejaucas kredītreitingu noteikšanas metodikas saturā. Ja tas ir nepieciešams un lietderīgi, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde varētu apsvērt papildu norādījumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu kredītreitingu aģentūrām, lai uzlabotu kredītreitingu noteikšanas metodikas atspoguļojumu un dotu iespēju vieglāk salīdzināt kredītreitingu aģentūru metodiku.

Secinājumi un ieteikumi

118

Regula (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām ir uzlabojusi to kredītreitingu aģentūru pārredzamību, kuras darbojas Eiropas tirgū, kura efektīvu uzraudzību veic Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI). Šie noteikumi ir būtiski uzlabojuši kredītreitingu un kredītreitingu noteikšanas metodikas pārredzamību, un apvienojumā ar kredītreitingu aģentūru iepriekšējās darbības datu publiskošanu EVTI pārvaldītajā centrālajā repozitorijā lietotāji atrodas daudz labākā situācijā, lai paši veiktu uzticamības pārbaudi. Turklāt jauno noteikumu mērķis ir arī samazināt ieguldītāju mehānisku paļaušanos tikai uz ārējiem kredītreitingiem.

QJ-AB-15-022-LV-E    ISSN 1977-5717

Finanšu krīze 2008. gadā lika pievērst uzmanību kredītreitingu aģentūrām un to ietekmei uz finanšu tirgiem. Tajā laikā kredītreitingu aģentūru darbību regulēja nedaudzi tiesību akti. 2011. gadā izveidoja Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI), kuras uzdevums ir reģistrēt, uzraudzīt un kontrolēt šīs aģentūras. Ziņojumā tiek analizēts, vai EVTI ir izdevies sevi apliecināt kā kredītreitingu aģentūru modru uzraugu Eiropas Savienībā. Palāta secina, ka EVTI ir izveidojusi labus pamatus, taču tās noteikumi un norādījumi vēl jāpilnveido un nākotnē jānovērš nozīmīgi riski.