EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.

Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).

Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016

Print | ISBN 978-92-872-3781-1 | ISSN 1831-0931 | doi:10.2865/69035 | QJ-AB-15-023-SK-C
PDF | ISBN 978-92-872-3754-5 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/60191 | QJ-AB-15-023-SK-N
EPUB | ISBN 978-92-872-3758-3 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/390755 | QJ-AB-15-023-SK-E

© Európska únia, 2016

Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.

V prípade použitia či reprodukcie mapy na s. 65 je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa autorských práv.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ

Bezplatné publikácie:

•jeden kus:
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•viac kusov alebo plagátov/máp:
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).

(*)Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).

Platené publikácie:

•prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

SK
2015

Č. 23

Osobitná správa

Kvalita vody v povodí
Dunaja: pri vykonávaní
rámcovej smernice o vode
sa dosiahol pokrok, stále
však je čo robiť

(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)

Audítorský tím

V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.

Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora II, ktorej predsedá člen EDA Henri Grethen a ktorá sa špecializuje na výdavky v oblasti štrukturálnych politík, dopravy a energetiky. Audit viedol člen EDA George Pufan a pomáhal mu Patrick Weldon, vedúci kabinetu, Mircea Radulescu, atašé kabinetu; Alain Vansilliette, vedúci oddelenia; Marion Colonerus, vedúca tímu; Zuzana Gullova, Daniela Jinaru, Maria del Carmen Jimenez, Attila Horvay-Kovacs, Dana Moraru, Radka Papouskova a Ildiko Preiss, audítori a audítorky.

Zľava doprava: A. Vansilliette, M. Radulescu, M. d. C. Jimenez, G. Pufan, Z. Gullova, P. Weldon, A. Horvay-Kovacs.

Obsah

Glosár

Zhrnutie

Úvod

Rozsah auditu a audítorský prístup

Pripomienky

Plány manažmentu povodia ako nástroj na dosiahnutie dobrej kvality vody do roku 2015

Malé zlepšenie ekologického a chemického stavu vodných útvarov

Identifikáciu zdrojov znečisťovania na úrovni vodného útvaru zhoršoval nedostatok ucelených údajov

Opatrenia stanovené v plánoch manažmentu povodia nestačia na primerané riešenie zdrojov znečistenia

Z lehôt v rokoch 2015 a 2021 dostal výnimku značný počet vodných útvarov

Dôkladná následná kontrola Komisiou, ale zlepšenia závisia od vôle členských štátov konať

Opatrenia a nástroje vykonávané členskými štátmi v záujme obmedzenia znečistenia spôsobeného odpadovými vodami

Znečistenie z aglomerácií: pokrok pri čistení odpadovej vody, dostupné nástroje sa však mohli využiť lepšie

Znečistenie z priemyselných zariadení: ťažkosti pri stanovovaní emisných limitov a slabé stránky pri presadzovaní

Opatrenia a nástroje uplatňované členskými štátmi na boj proti difúznemu znečisteniu z poľnohospodárstva

Členské štáty nevyužívajú všetky možnosti, ktoré poskytuje smernica o dusičnanoch

V akčných plánoch týkajúcich sa pesticídov sa nachádzajú nedostatky

Mechanizmus krížového plnenia má istý vplyv, nevyužíva sa však v plnej miere

Potenciál opatrení v oblasti rozvoja vidieka riešiť problémy týkajúce sa kvality vody sa nevyužíva v plnej miere

Zásada „znečisťovateľ platí“ sa v prípade difúzneho znečistenia z poľnohospodárstva uplatňuje len obmedzene

Závery a odporúčania

Príloha I | — | Prehľad oblastí povodia Dunaja
Príloha II | — | Znečistenie útvarov povrchovej vody
Príloha III | — | Hodnoty emisných limitov stanovené v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd
Príloha IV | — | Poplatok za znečistenie vody: suma podľa znečisťujúcej látky (EUR/t)
Príloha V | — | Hodnoty emisných limitov vymedzené vo vnútroštátnych právnych ustanoveniach

Odpovede Komisie

Glosár

Aglomerácia: oblasť, v ktorej sa osídlenie alebo hospodárska činnosť natoľko koncentrujú, že je opodstatnené odvádzať z nich komunálne odpadové vody do čistiarne komunálnych odpadových vôd alebo na miesto ich konečného vypúšťania.

Biochemická spotreba kyslíka (BSK₅): množstvo kyslíka spotrebovaného mikroorganizmami na odstránenie biologicky odstrániteľných organických a minerálnych látok obsiahnutých vo vode. BSK₅ sa zvyčajne používa na meranie spotreby kyslíka vyjadreného v mg O₂/l po piatich dňoch. Čím väčšia je hodnota BSK₅, tým väčšia je spotreba kyslíka mikroorganizmami a tým väčšie je znečistenie.

Bodové zdroje znečistenia: znečistenie spôsobené rôznymi aktivitami, v prípade ktorých existuje konkrétny bod vypúšťania (napríklad vypúšťanie komunálnou alebo priemyselnou čistiarňou odpadovej vody).

Celkové množstvo nerozpustných tuhých látok (NL): množstvo minerálnych a organických častíc vo vode, ktoré možno zachytiť na filtri z pórovitého materiálu.

Citlivá oblasť: členský štát musí označiť vodný útvar za citlivú oblasť, ak patrí do jednej z týchto skupín: i) vodný útvar alebo jeho časť je ohrozená eutrofizáciou; ii) vodný útvar určený na získavanie pitnej vody, ktorý by mohol obsahovať príliš veľkú koncentráciu dusičnanov, a iii) oblasti, kde je potrebné dôkladnejšie čistenie na dosiahnutie súladu so smernicami Rady. Príslušné vymedzenie citlivých oblastí je rozhodujúce, keďže práve od neho sa odvíja typ čistenia odpadovej vody, ktorý sa má uskutočniť s cieľom znížiť množstvo látok vyvolávajúcich eutrofizáciu.

Čistiareň komunálnych odpadových vôd: infraštruktúra zabezpečujúca skupinu procesov čistenia s cieľom znížiť úroveň znečistenia privedenej odpadovej vody z mestskej aglomerácie na prípustnú úroveň pred jej vypustením do prijímajúcich vôd.

Difúzne zdroje znečistenia: znečistenie spôsobené rozmanitými činnosťami, pre ktoré neexistuje žiadny konkrétny bod vypúšťania (pozri bod Zdroje znečistenia). Kľúčovým zdrojom difúzneho znečistenia je napríklad poľnohospodárstvo.

Dôkladnejšie čistenie/terciárne čistenie odpadovej vody: ako sa to vyžaduje v smernici o čistení komunálnych vôd, ide o biologickú/chemickú fázu využívanú podľa potreby na zníženie úrovne koncentrácie živín (dusíka a fosforu) vo vyčistenej odpadovej vode pred jej vypustením do prijímajúcich vodných útvarov ohrozených eutrofizáciou.

Ekologický stav/potenciál povrchových vôd: vyjadrenie kvality štruktúry a fungovania vodných ekosystémov. Stav sa posudzuje na základe týchto prvkov kvality: biologické prvky (fauna a flóra), hydromorfologické prvky, chemické a fyzikálno-chemické prvky, konkrétne znečisťujúce látky a niektoré všeobecné prvky (slanosť, výživové podmienky a pod.). V prípade vodných útvarov, ktorých fyzická štruktúra sa výrazne upravila, aby slúžili na rôzne účely, napríklad plavba, ochrana pred povodňami, vodné elektrárne a poľnohospodárstvo, sa posudzuje skôr potenciál než stav. Dôvodom je, že v mnohých prípadoch nie je z ekonomického hľadiska realizovateľné ani želateľné prestať s takýmto využívaním a odstrániť takéto fyzické úpravy.

Európsky fond regionálneho rozvoja: Európsky fond regionálneho rozvoja sa zameriava na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti v rámci Európskej únie prostredníctvom vyrovnávania hlavných regionálnych rozdielov, a to formou finančnej podpory na vytváranie infraštruktúr a produktívnych investícií do vytvárania pracovných miest, najmä v podnikoch.

Eutrofizácia: obohacovanie vody živinami, najmä zlúčeninami dusíka a fosforu, v dôsledku čoho dochádza k rýchlejšiemu rastu rias. To vedie k znižovaniu úrovne kyslíka vo vode a k miznutiu pôvodných vodných rastlín, rýb a iných vodných živočíchov.

Ex ante kondicionality: v súvislosti s prípravou programov rozvoja vidieka a operačných programov získavajúcich spolufinancovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov v programovom období 2014 – 2020 musia členské štáty posúdiť, či sa splnila vopred vymedzená ex ante kondicionalita. Ak sa nesplnila, do 31. decembra 2016 sa musia pripraviť akčné plány na zabezpečenie splnenia.

Hodnoty emisných limitov: koncentrácia a/alebo úroveň emisií, ktorá nemôže byť v žiadnom období ani viacerých obdobiach prekročená. Emisia je priame alebo nepriame vypustenie látok zo zariadení do vody.

Chemická spotreba kyslíka (ChSK): množstvo kyslíka spotrebovaného na chemické okysličenie organických a minerálnych látok obsiahnutých vo vode. Chemická spotreba kyslíka preto zahŕňa biologicky rozložiteľné látky charakterizované BSK, ako aj biologicky nerozložiteľné oxidovateľné látky.

Chemický stav povrchovej vody: vyjadrenie kvality vôd odrážajúce koncentráciu znečisťujúcich látok, ktorá by nemala prekročiť normy environmentálnej kvality stanovené v rámcovej smernici o vode (príloha IX). V smernici je v súčasnosti určených 45 znečisťujúcich látok (napríklad olovo, nikel, kadmium, ortuť, benzén).

Kanalizačná sieť: fyzická infraštruktúra, zahŕňajúca potrubia, čerpadlá, sitá, kanály atď., používaná na odvod odpadu z miesta jeho pôvodu do miesta jeho konečného spracovania alebo odstránenia.

Kohézny fond: Kohézny fond je zameraný na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti v rámci Európskej únie prostredníctvom financovania projektov v oblasti životného prostredia a dopravy v členských štátoch, ktorých HDP na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru EÚ.

Krížové plnenie: mechanizmus v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky EÚ, prostredníctvom ktorého sa priame platby poľnohospodárom a niektoré platby v rámci rozvoja vidieka prepájajú s dodržiavaním súboru pravidiel v oblasti životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a rastlín a dobrých životných podmienok zvierat, ako aj s udržiavaním poľnohospodárskej pôdy v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave. Pravidlá krížového plnenia v programovom období 2007 – 2013 súvisia s 18 povinnými požiadavkami týkajúcimi sa hospodárenia (PH) a 15 normami týkajúcimi sa dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienok (GAEC). Neplnenie týchto noriem a požiadaviek môže viesť k zníženiu platieb poľnohospodárovi v kontexte spoločnej poľnohospodárskej politiky.

Normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu (GAEC): povinnosť udržiavať pôdu v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave zahŕňa súbor noriem, ktoré sa týkajú ochrany pôdy, zachovania organických látok v pôde a štruktúry pôdy, zabránenia narušovaniu biotopov a hospodárenia s vodou.

Odpadová voda: každá voda, ktorej kvalita bola nepriaznivo ovplyvnená. Zvyčajne sa prepravuje v kanalizačnej sieti a čistí sa v čistiarni odpadových vôd. Vyčistená odpadová voda sa vypúšťa do prijímajúcej vody prostredníctvom výtokovej stoky. S odpadovou vodou vytvorenou v oblastiach bez prístupu k verejnej kanalizačnej sieti sa nakladá prostredníctvom individuálnych systémov, napríklad septických nádrží.

Operačný program: v operačnom programe sa stanovujú priority a konkrétne ciele členských štátov a spôsob využitia financovania (spolufinancovanie z EÚ a vnútroštátnych verejných a súkromných zdrojov) v priebehu daného obdobia (vo všeobecnosti sedem rokov) na financovanie projektov. Tieto projekty musia prispievať k dosiahnutiu určitého počtu cieľov konkretizovaných na úrovni prioritnej osi operačného programu. Programy sa môžu spolufinancovať z každého z fondov v kohéznej oblasti (t. j. Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a Európsky sociálny fond). Operačný program vypracúvajú členské štáty a Komisia ich musí schváliť pred uhradením akýchkoľvek platieb z rozpočtu EÚ. Môžu sa meniť v priebehu príslušného obdobia, ak s tým súhlasia obidve strany.

Poľnohospodárska pôda: plocha krajiny pozostáva z poľnohospodárskej pôdy, lesnej pôdy a inej pôdy. Poľnohospodársku pôdu možno rozdeliť na ornú pôdu, pôdu s trvalými plodinami, trvalé trávnaté porasty a lúky a ďalšie oblasti vrátane zeleninových záhrad.

Populačný ekvivalent (p. e.): kvantitatívne vyjadrenie záťaže, ktorú predstavuje znečistenie odpadovej vody, z hľadiska počtu „ekvivalentných“ ľudí, ktorí by vytvorili takéto množstvo odpadu. Jeden p. e. zodpovedá záťaži kanalizácie spôsobenej znečistením, ktoré vyprodukoval jeden obyvateľ, a predstavuje množstvo biologicky rozložiteľného organického znečistenia s biochemickou spotrebou kyslíka za päť dní rovnajúcou sa 60 g za deň.

Povinné požiadavky týkajúce sa hospodárenia (PH): legislatívne normy EÚ v oblasti životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a rastlín a dobrých životných podmienok zvierat.

Povodie: územie, z ktorého sa všetok povrchový odtok odvádza prostredníctvom sietí potokov, riek a prípadne jazier do mora jediným vyústením, ústím alebo deltou rieky.

Povolenie na vypúšťanie odpadovej vody: povolenia vydávané subjektom vypúšťajúcim odpadovú vodu v súlade s vnútroštátnymi zákonnými ustanoveniami. V rámci týchto povolení sa napríklad musia dodržiavať hodnoty emisných limitov z hľadiska mnohých parametrov a znečisťujúcich látok.

Priame platby: platby poskytované priamo poľnohospodárom v rámci režimu podpory príjmov. Ide napríklad o režim jednotnej platby a režim jednotnej platby na plochu.

Prípravky na ochranu rastlín: prípravky používané na ochranu rastlín alebo plodín pred škodlivými vplyvmi, ako sú buriny, choroby alebo hmyz.

Program opatrení: súčasť plánu manažmentu povodia, v ktorej sa stanovujú opatrenia potrebné na to, aby vodné útvary dosiahli dobrý ekologický a chemický stav vzhľadom na charakteristiky oblasti povodia.

Programové obdobie: viacročný finančný rámec, v rámci ktorého sa plánujú a využívajú výdavky zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu.

Sekundárne čistenie odpadovej vody: biologická fáza zahŕňajúca čistenie odpadovej vody s cieľom odstrániť biologicky rozložiteľné organické znečisťujúce látky.

Vlastné kontroly: v tejto správe sú to: i) kontroly pravidelne vykonávané prevádzkovateľom v rámci každodennej prevádzky čistiarne komunálnych odpadových vôd s cieľom monitorovať kvalitu vypúšťanej odpadovej vody a obsah kalu a ii) kontroly vykonávané priemyselnými zariadeniami s cieľom monitorovať kvalitu odpadovej vody vypúšťanej do verejnej kanalizácie.

Vodný útvar: útvar povrchovej vody znamená vymedziteľný a významný prvok povrchovej vody, napríklad jazero, nádrž, potok, rieka alebo kanál, časť potoka, rieky alebo kanála, brakická voda alebo pásmo pobrežnej vody. Útvar podzemnej vody znamená vymedzený objem podzemnej vody v rámci hydrologického kolektora alebo kolektorov.

Výtok: v kontexte tejto správy sa týmto pojmom označuje vyčistená odpadová voda vypúšťaná do vodných útvarov.

Zásada „znečisťovateľ platí“: zásada stanovená v Zmluve o fungovaní Európskej únie (článok 191 ods. 2). V súvislosti s odpadovou vodou to napríklad znamená, že subjekty vypúšťajúce odpadové vody by mali platiť za spôsobené znečistenie (t. j. domácnosti platia za službu čistenia prostredníctvom ceny stočného, čistiarne odpadových vôd platia poplatok za znečistenie a podobne).

Zraniteľná zóna: oblasti pôdy, z ktorých voda odteká do vôd zasiahnutých (alebo ktoré by mohli byť zasiahnuté) znečistením spôsobeným alebo vyvolaným dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov. Tieto oblasti prispievajú k znečisteniu. Členské štáty musia pre tieto zóny stanoviť akčné programy.

Zhrnutie

I

Vody Európy zasahuje organické znečistenie a znečistenie živinami, ako aj znečistenie chemickými látkami. Znečistenie vody pochádza z rôznych zdrojov, napríklad domácností, priemyselných zariadení a poľnohospodárstva. Rámcovou smernicou o vode z roku 2000 sa harmonizovali predošlé právne predpisy EÚ v oblasti politiky vodného hospodárstva. V smernici sa zaviedol plán manažmentu povodia ako kľúčový vykonávací nástroj. Prvé plány sa mali vypracovať v roku 2009 a ich aktualizácia sa vyžadovala v decembri 2015.

II

V týchto plánoch sa mali poskytnúť informácie o kvalite vody v rôznych vodných útvaroch, dôvodoch, prečo sa nedosiahol dobrý ekologický a chemický stav, a akékoľvek potrebné nápravné opatrenia. Tieto opatrenia sa členia na základné opatrenia, ďalšie základné opatrenia a doplnkové opatrenia.

III

EÚ poskytuje značné finančné prostriedky na dosahovanie cieľov politík vodného hospodárstva, najmä na investície v oblasti odpadovej vody (6,35 mld. EUR z Európskeho fondu regionálneho rozvoja/Kohézneho fondu v programovom období 2007 – 2013 pre deväť členských štátov¹ v povodí rieky Dunaj) a investície odškodňujúce poľnohospodárov za prijímanie agroenvironmentálnych záväzkov (6,39 mld. EUR z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka v programovom období 2007 – 2013 pre tých istých deväť členských štátov).

IV

Dvor audítorov zameral svoj audit na štyri členské štáty v povodí rieky Dunaj (Česká republika, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko). Dvor audítorov sa snažil získať odpoveď na túto otázku: Viedlo vykonávanie rámcovej smernice o vode členskými štátmi k zlepšeniu kvality vody?

V

Dvor audítorov dospel k záveru, že vykonávaním opatrení sa dosiahlo len malé zlepšenie kvality vody. Členské štáty udelili výnimky z plnenia cieľov týkajúcich sa dosiahnutia dobrého stavu v rokoch 2015 a 2021 pre veľký počet vodných útvarov. Pokrok týkajúci sa jednotlivých prvkov posudzovaných v rámci kvality vody však môže byť skrytý v dôsledku metodiky posudzovania. Dvor audítorov odporúča, aby Komisia poskytla usmernenia k diferencovanému vykazovaniu pokroku a aby členské štáty pri udeľovaní výnimiek predkladali jasné a platné odôvodnenie.

VI

Nedostatky v systémoch monitorovania viedli k nedostatku údajov o typoch aj zdrojoch znečistenia, čo spôsobilo nesplnenie požiadaviek pre vodné útvary. Plány manažmentu povodia z roku 2009 mali v tomto smere obmedzenú pridanú hodnotu, pretože členským štátom chýbala ambícia určiť opatrenia na boj proti znečisteniu. Opatrenia sa zameriavali na vykonávanie existujúcich smerníc EÚ (časť „základných opatrení“). V tomto ohľade buď dochádza k oneskoreniam (napríklad v prípade smernice o čistení komunálnych odpadových vôd), alebo sa možnosti ponúkané smernicami nevyužívajú v plnej miere (ide o smernicu o dusičnanoch, v prípade ktorej existuje priestor na ďalšie zlepšovanie požiadaviek zameraných na zníženie emisií dusíka).

VII

„Ďalšie základné“ a „doplnkové opatrenia“ dostatočne nepokrývajú všetky problémy znečistenia. Chýbajú zacielené opatrenia pre vodné útvary s neuspokojivým stavom kvality. V oblasti odpadových vôd konkrétne chýba označenie čistiarní komunálnych odpadových vôd alebo priemyselných zariadení, ktoré potrebujú osobitné emisné limity. V oblasti poľnohospodárstva existuje priestor, aby členské štáty sprísnili niektoré normy krížového plnenia. Okrem toho, zatiaľ sa neuvažovalo o obmedzení aplikovania fosforu do pôdy. Opatrenia v oblasti poľnohospodárstva majú navyše hlavne dobrovoľný charakter a všetky nevedú k priamemu zlepšeniu kvality vody.

VIII

Dvor audítorov odporúča členským štátom zlepšiť ich systémy monitorovania a diagnostiku problémov v oblasti znečistenia vody. Umožnilo by to lepšie zacieliť opatrenia na vodné útvary s neuspokojivou kvalitou vody a zohľadniť problémy znečistenia, ktoré sa zatiaľ primerane neriešili. Lepšie zacielenie by tiež viedlo k účinnejším opatreniam a zníženiu nákladov na vykonávanie.

IX

Zavedené mechanizmy presadzovania sú účinné len čiastočne, a to buď v dôsledku malého pokrytia, alebo preto, že pokuty majú len obmedzený odrádzajúci účinok. Dvor audítorov odporúča, aby Komisia posúdila, ako najlepšie stanoviť záväzné kritériá pre kontroly čistiarní komunálnych odpadových vôd a priemyselných zariadení v členských štátoch. Ďalej odporúča, aby Komisia v spolupráci s členskými štátmi posúdila účinnosť zavedených mechanizmov presadzovania v oblasti poľnohospodárstva.

X

Na difúzne znečistenie z poľnohospodárstva sa zásada „znečisťovateľ platí“ uplatňuje len čiastočne. Čistiarne komunálnych odpadových vôd a priemyselné zariadenia platia poplatok za znečistenie zo svojich emisií, ale len za obmedzený počet znečisťujúcich látok. Výška poplatku (podľa vypusteného objemu v mg/l) sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líši, pričom ani v jednom pláne manažmentu povodia sa neodkazuje na posúdenie ich odrádzajúceho účinku. Dvor audítorov odporúča Komisii poskytnúť usmernenia týkajúce sa možných metód pokrytia nákladov na škody na životnom prostredí v oblasti difúzneho znečistenia. Takisto odporúča, aby členské štáty posúdili potenciál hospodárskych nástrojov (poplatky a dane) z hľadiska ich odrádzajúceho účinku od vypúšťania znečisťujúcich látok.

1Bulharsko, Česká republika, Nemecko, Chorvátsko, Maďarsko, Rakúsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko.

Úvod

Rámcová smernica o vode a plány manažmentu povodia

01

Hlavným cieľom politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva je zabezpečiť dostatočné množstvo kvalitnej vody na ľudské potreby a životné prostredie v celej EÚ.

02

V roku 2000 Európsky parlament a Rada prijali rámcovú smernicu o vode², ktorej hlavným cieľom je dosiahnutie dobrej kvality vody³ do roku 2015. V smernici sa umožnilo aj predĺženie lehôt (až do rokov 2021 a 2027), ako aj podstatne menej prísne požiadavky na kvalitu vody za istých podmienok.

03

Smernica je zastrešujúcim právnym predpisom, ktorým sa harmonizujú predošlé právne predpisy v oblasti politiky vodného hospodárstva. Jej prístup k vodnému hospodárstvu je založený na povodí, ktoré sa považuje za ekologickú a hydrologickú jednotku.

04

Hlavným nástrojom na vykonávanie smernice je plán manažmentu povodia. Do decembra 2009 musel každý členský štát vypracovať takéto plány vrátane programu opatrení pre každé povodie na svojom území⁴. Aktualizácie plánov manažmentu povodia sa musia prijať do decembra 2015. Celkovo v EÚ existuje 42 medzinárodných povodí (napríklad povodie Rýna a povodie Dunaja) a 172 vnútroštátnych plánov manažmentu povodia. Plány manažmentu povodia sa nepredkladajú na schválenie Komisii.

05

Opatrenia, ktoré sa majú zahrnúť do programu opatrení, sú potrebné na dosahovanie cieľov rámcovej smernice o vode pre jednotlivé identifikované vodné útvary. V rámcovej smernici o vode sa vykonávanie jedenástich smerníc považuje za minimálnu požiadavku (v tabuľke 1 sú uvedené tie, ktoré sú významné pre aktuálnu správu). Opatrenia na ich vykonávanie sa považujú za „základné opatrenia“ v programe spolu s ďalšími povinnými opatreniami začlenenými do smernice (pozri bod 33). Vykazovaním v kontexte rámcovej smernice o vode (aktualizácie plánov manažmentu povodia a podávanie správ o pokroku) sa nenahradilo vykazovanie potrebné podľa jednotlivých smerníc.

Tabuľka 1

Smernice EÚ, ktorých vykonávanie sa považuje za minimálnu požiadavku

Právny základ
Význam pre kvalitu vody

Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd¹
Všetky aglomerácie s populačným ekvivalentom (p. e.) ≥ 2 000 musia mať zavedené zberné systémy alebo využívať individuálne alebo primerané systémy pod podmienkou, že dosiahnu rovnakú úroveň ochrany životného prostredia.
Aglomerácie s p. e. ≥ 2 000 musia dodržiavať emisné limity biochemickej spotreby kyslíka (BSK₅) a chemickej spotreby kyslíka (ChSK).
Aglomerácie s p. e. vyšším ako 10 000 v citlivých oblastiach musia dodržiavať aj emisné limity celkového množstva dusíka (Ncelk.) a/alebo celkového množstva fosforu (Pcelk.) s výnimkou, ak sa v celej citlivej oblasti dosiahne minimálna miera zníženia Ncelk. a Pcelk..
V aglomeráciách s p. e. nižším ako 2 000, kde sú zavedené zberné systémy, sa má zabezpečiť náležité čistenie v prípade vypúšťania do sladkých vôd a ústí.

Smernica o dusičnanoch²
Členské štáty musia monitorovať povrchové a podzemné vody a vymedziť pásma ohrozené dusičnanmi. S cieľom znížiť znečistenie vody v dôsledku dusičnanov musia členské štáty prijať akčné programy, ktoré sú v pásmach ohrozených dusičnanmi povinné. Členské štáty sú navyše povinné zostaviť kódex osvedčených postupov v oblasti poľnohospodárstva, ktorý sa má dobrovoľne uplatňovať na celom území.

Smernica o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania, ktorá bola nahradená smernicou o priemyselných emisiách³
Hodnoty emisných limitov obsiahnuté v povoleniach priemyselných zariadení majú vychádzať z uplatňovania najlepších dostupných techník, ktorými sa dá najúčinnejšie dosiahnuť vysoká úroveň ochrany životného prostredia.

1Smernica Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd (Ú. v. ES L 135, 30.5.1991, s. 40).

2Smernica Rady 91/676/EHS z 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (Ú. v. ES L 375, 31.12.1991, s. 1).

3Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/1/ES z 15. januára 2008 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2008, s. 8), ktorá bola nahradená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečistenia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

06

Od roku 2001 Komisia v spolupráci s členskými štátmi vypracovala 34 dokumentov s usmerneniami, ktoré sa týkali niekoľkých aspektov vykonávania smernice.

07

Hoci sa to v rámcovej smernici o vode neuvádza, existujú aj ďalšie právne predpisy EÚ, ktoré zohrávajú úlohu v súvislosti s kvalitou vody (pozri tabuľku 2).

Tabuľka 2

Ostatné smernice a nariadenia EÚ, ktoré zohrávajú úlohu v súvislosti s kvalitou vody

Právny základ
Význam pre kvalitu vody

Nariadenie o detergentoch¹
Detergenty obsahujú významnú znečisťujúcu látku: fosfor.
Od 30. júna 2013 nemožno na trh uviesť spotrebiteľské detergenty určené na pranie, v ktorých obsah fosforu prekračuje určité množstvo. Od 1. júla 2017 nemožno na trh uviesť ani spotrebiteľské detergenty pre automatické umývačky riadu, v ktorých obsah fosforu prekračuje určité množstvo.

Smernica o pesticídoch²
Členské štáty museli prijať a oznámiť Komisii akčné plány do 26. novembra 2012 obsahujúce opatrenia na zníženie rizika a vplyvu používania pesticídov na ľudské zdravie a životné prostredie.

1Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 259/2012 zo 14. marca 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 648/2004, pokiaľ ide o používanie fosfátov a iných zlúčenín fosforu v spotrebiteľských detergentoch určených na pranie a spotrebiteľských detergentoch pre automatické umývačky riadu (Ú. v. EÚ L 94, 30.3.2012, s. 16).

2Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES z 21. októbra 2009, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticídov (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 71).

Spolupráca v povodí Dunaja

08

Povodie Dunaja zahŕňa územie 19 rôznych krajín, z toho 11 členských štátov (pozri mapu v prílohe I). S rozlohou 807 827 km² je to najväčšie povodie v EÚ.

09

Spolupráca v povodí Dunaja sa začala v roku 1985 a v roku 1998 nadobudol účinnosť Dohovor na ochranu Dunaja⁵. Jedným z jeho cieľom bolo dosiahnuť ciele „trvalo udržateľného a vyrovnaného hospodárenia s vodnými zdrojmi vrátane maximálne možnej ochrany, zlepšenia a racionálneho využívania povrchových a podzemných vôd v zbernom odtokovom území“.

10

V roku 1998 bola zriadená Medzinárodná komisia na ochranu rieky Dunaj s cieľom vykonávať Dohovor na ochranu Dunaja. Odkedy rámcová smernica o vode nadobudla účinnosť, slúži aj ako platforma na vykonávanie všetkých cezhraničných aspektov smernice.

11

V roku 2011 Rada schválila stratégiu EÚ pre podunajskú oblasť, ktorú predložila Komisia na jej žiadosť. Okrem iného sa zaoberá aj kvalitou vody.

Hlavné typy a zdroje znečistenia povodia Dunaja

12

Okrem národných plánov manažmentu povodia, ktoré prijímajú členské štáty, v roku 2009 zverejnila Medzinárodná komisia na ochranu rieky Dunaj plán manažmentu povodia pre celé povodie Dunaja⁶. V tomto pláne a v aktualizácii analytickej správy o povodí Dunaja za rok 2013⁷ sa identifikovali rôzne typy znečistenia medzinárodného významu, ktoré majú vplyv na kvalitu vody (pozri tabuľku 3).

Tabuľka 3

Typy a zdroje znečistenia povodia Dunaja

Typy znečistenia | Zdroje znečistenia
Organické znečistenie (netoxické organické látky) | Kľúčovými zdrojmi emisií organického znečistenia sú bodové zdroje: odpadová voda z aglomerácií (domácností) a z priemyselných zariadení, a najmä zhromaždená, ale nevyčistená odpadová voda a odpadová voda, ktorá nie je primerane vyčistená.
Znečistenie živinami (dusík a fosfor) | Väčšina znečistenia živinami pochádza z difúznych zdrojov (89 % celkových emisií dusíka a 78 % celkových emisií fosforu²), napríklad emisie z poľnohospodárskych polí (v dôsledku používania hnojív alebo hnoja³ a atmosférických depozícií), erózia pôdy a povrchového odtoku.
Znečistenie nebezpečnými látkami¹ | Tieto toxické látky sa môžu vypúšťať z bodových zdrojov (komunálna a priemyselná odpadová voda) aj z difúznych zdrojov (napríklad povrchový odtok, používanie pesticídov v poľnohospodárstve, kontaminované a ťažobné lokality).
Hydromorfologické úpravy | Tieto úpravy vedú k narušeniu plynulosti rieky a biotopov, odpojeniu susediacich mokradí alebo záplavových území a k zmenám v kvalite a podmienkach toku. Ich príčinou sú najčastejšie vodné elektrárne, plavebné činnosti a infraštruktúra na ochranu pred povodňami.

1V rámcovej smernici o vode sa uvádza zoznam tzv. prioritných látok a iných znečisťujúcich látok (najprv ich bolo 33, neskôr sa počet zvýšil na 45 látok alebo skupín látok), z ktorých niektoré sa považujú za prioritné nebezpečné látky. Medzi nebezpečné látky patria napríklad pesticídy, kovy a lieky.

2Na základe odhadu dlhodobého priemeru (2000 – 2008) hydrologických podmienok v povodí Dunaja.

3Znečisťujúce látky (napríklad hnojivá) prenikajú do povrchovej alebo podzemnej vody v dôsledku zrážok, infiltrácie pôdy alebo povrchového odtoku.

Zdroj: Aktualizácia analytickej správy o povodí Dunaja za rok 2013.

Nástroje EÚ, ktoré sú dostupné na účely vykonávania politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva

13

EÚ podporuje svoju politiku v oblasti vodného hospodárstva tým, že poskytuje finančné prostriedky a právne a regulačné nástroje. Hlavnými zdrojmi financovania z rozpočtu EÚ sú:

–Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond: veľká časť finančných prostriedkov vyčlenených na programové obdobie 2007 – 2013 bola použitá na infraštruktúrne projekty v oblasti odpadových vôd. Ďalšie oblasti, kde je zásahmi možné dosiahnuť pozitívny vplyv na kvalitu vody: integrovaná prevencia a kontrola znečistenia a rekultivácia priemyselných a kontaminovaných lokalít,

–Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka: mnoho opatrení v programoch rozvoja vidieka môže mať priamy alebo nepriamy vplyv na kvalitu vody. Príkladom opatrenia s priamym vplyvom sú agroenvironmentálne platby. Udeľujú sa poľnohospodárom, ktorí dobrovoľne prijímajú agroenvironmentálne záväzky nad rámec povinných ustanovení právnych predpisov.

14

V tabuľke 4 sa uvádzajú príspevky EÚ vyčlenené pre členské štáty, ktorých časť územia sa nachádza v povodí Dunaja.

15

Hlavným právnym nástrojom, ktorý sa používa popri smerniciach a nariadeniach uvedených v tabuľkách 1 a 2, je mechanizmus krížového plnenia. Prepájajú sa ním priame platby v prospech poľnohospodárov v kontexte spoločnej poľnohospodárskej politiky a mnohé platby v rámci programov rozvoja vidieka s: i) dodržiavaním skupín pravidiel týkajúcich sa životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a rastlín a dobrých životných podmienok zvierat, čo sú tzv. povinné požiadavky týkajúce sa hospodárenia (PH), a ii) udržaním poľnohospodárskej pôdy v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave, čo sú tzv. normy GAEC⁸. Nedodržanie týchto noriem a požiadaviek môže viesť k zníženiu sumy pomoci udelenej poľnohospodárovi.

Tabuľka 4

Príspevky EÚ vyčlenené na programové obdobie 2007 – 2013 (k 31. 12. 2014)¹

Zdroj financovania | Oblasť intervencie | Suma v mld. EUR
Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond | Odpadové vody | 6,35
Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka | Agroenvironmentálne platby | 6,39²

1Sumy sa týkajú deviatich členských štátov, z ktorých územia sa viac ako 2 000 km² nachádza v povodí Dunaja.

2V prípade Nemecka sa zohľadnená suma týka dvoch regiónov, ktoré sú v povodí Dunaja (Bádensko-Württembersko a Bavorsko).

Zdroj: Pre Európsky fond regionálneho rozvoja/Kohézny fond: Databáza Komisie Infoview a pre Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka: správy o finančnej implementácii za rok 2014.

2Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

3Týka sa útvarov povrchovej vody, útvarov podzemnej vody a chránených oblastí. Kvalita vody sa vyjadruje z hľadiska ekologického a chemického stavu vodných útvarov.

4Ak sa na území členského štátu nachádzajú časti rôznych povodí (napr. do Českej republiky zasahuje časť povodia Dunaja, časť povodia Odry a časť povodia Labe), plány sa museli vypracovať pre každú z častí (oblastí povodia).

514 krajín má zberné odtokové územia väčšie ako 2 000 km² (deväť členských štátov a päť krajín, ktoré nie sú členskými štátmi). Tieto krajiny, ako aj Európska únia sú zmluvnými stranami dohovoru.

6Plán manažmentu oblastí povodia Dunaja, posledná verzia zo 14. decembra 2009.

7Aktualizácia analytickej správy o povodí Dunaja za rok 2013, posledná verzia z 18. októbra 2014.

8V programovom období 2007 – 2013 bolo vymedzených 18 PH a 15 noriem GAEC.

Rozsah auditu a audítorský prístup

16

Dvor audítorov prostredníctvom tohto auditu posudzoval, či vykonávanie rámcovej smernice o vode členskými štátmi viedlo k zlepšeniu kvality vody.

17

Audit sa zameral na kvalitu povrchovej vody v štyroch členských štátoch v povodí Dunaja, konkrétne v hornej, strednej a dolnej časti tohto povodia: na Českú republiku, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko⁹. Týkal sa troch hlavných aspektov: znečistenia z aglomerácií, priemyselných zariadení a poľnohospodárstva.

18

Dvor audítorov sa zaoberal týmito tromi otázkami:

a)Boli opatrenia v pláne manažmentu povodia z roku 2009 dobre zacielené a bol ich typ a rozsah postačujúci na zabezpečenie dosiahnutia dobrej kvality vody v roku 2015?

b)Sú opatrenia a nástroje vykonávané členskými štátmi primerané, aby viedli k obmedzeniu znečistenia odpadovej vody?

c)Sú opatrenia a nástroje realizované členskými štátmi primerané na zníženie difúzneho znečistenia z poľnohospodárstva?

19

Návštevy v členských štátoch sa uskutočnili v období od marca 2013 do januára 2014. Obdobia, s ktorými súvisia rôzne zhromaždené dôkazy, sú uvedené v rôznych častiach tejto správy. Preskúmania a analýzy dokumentov pokračovali aj po januári 2014, najmä s ohľadom na aktualizácie plánov manažmentu povodia (zverejňované na konzultácie¹⁰ od decembra 2014) a na nové programy rozvoja vidieka (programové obdobie 2014 – 2020) schválené v roku 2015.

20

Vodné útvary môžu byť taktiež ovplyvnené hydrologickými a/alebo morfologickými zmenami, ako aj ďalšími typmi znečistenia, ktoré im bránia v dosiahnutí stavu dobrej kvality vody. Tieto zmeny neboli v rozsahu tohto auditu.

21

Dvor audítorov už uverejnil iné osobitné správy¹¹ o súvisiacich oblastiach.

9Časť Českej republiky, väčšina Slovenska a celé Rumunsko a Maďarsko sú v povodí rieky Dunaj. Celková plocha týchto členských štátov (vyjadrená v km²) predstavuje približne polovicu (49,4 %) povodia Dunaja.

10K decembru 2015 museli členské štáty prijať druhý plán manažmentu povodia. Podľa rámcovej smernice o vode sú návrhy plánov manažmentu povodia predmetom konzultačného postupu so stranami zainteresovanými na vykonávaní smernice.

11Osobitná správa č. 8/2008: Je krížové plnenie účinnou politikou?; Osobitná správa č. 7/2011: Je agroenvironmentálna podpora dobre navrhnutá a spravovaná?; Osobitná správa č. 5/2011: Režim jednotnej platby (SPS): otázky, ktoré treba zodpovedať, aby sa zlepšilo jeho riadne finančné hospodárenie; Osobitná správa č. 4/2014: Integrácia cieľov politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva do SPP: čiastočný úspech a Osobitná správa č. 2/2015: Financovanie čistiarní komunálnych odpadových vôd v povodí rieky Dunaj: ďalšie úsilie potrebné na pomoc členským štátom dosiahnuť ciele politiky EÚ v oblasti odpadových vôd (http://eca.europa.eu).

Pripomienky

Plány manažmentu povodia ako nástroj na dosiahnutie dobrej kvality vody do roku 2015

22

Podľa rámcovej smernice o vode musia členské štáty posudzovať kvalitu vody s použitím výsledkov vlastnej vnútroštátnej siete na monitorovanie vody. Posudzovanie sa uskutočňuje na úrovni vodného útvaru¹² na základe systémov a metód vymedzených členskými štátmi v rámci pravidiel stanovených v rámcovej smernici o vode. Posudzovanie kvality vody má dve zložky:

–ekologický stav/potenciál¹³: členské štáty musia pri posúdení zohľadniť rôzne faktory označované ako prvky kvality: biologické prvky (napríklad vodná flóra a rybia fauna), hydromorfologické prvky, ako aj chemické a fyzikálno-chemické prvky¹⁴. Súčasťou posledných uvedených je organické znečistenie [merané parametrami biochemická spotreba kyslíka (BSK₅) a chemická spotreba kyslíka (ChSK)], výživové podmienky a vybrané chemické látky¹⁵. Výsledky sú rozdelené do piatich kategórií: vysoký, dobrý, stredný, slabý a zlý,

–chemický stav: členské štáty musia posúdiť, či sa dodržali normy environmentálnej kvality¹⁶ pre látky definované v právnych predpisoch EÚ (to znamená, že v plánoch manažmentu povodia z roku 2009 sa malo posudzovať 41 prioritných látok alebo skupín látok). Výsledky klasifikácie sú buď dobrý, alebo nesplnený.

23

Celková klasifikácia ekologického stavu sa vymedzuje podľa prvku s najnižšou zistenou individuálnou kvalitou. Podobne aj chemický stav možno vyhodnotiť ako dobrý, len ak sú dodržané normy pre všetky látky. Toto pravidlo je známe ako „one out all out“. Uplatňovaním tohto pravidla sa môže zakrývať pokrok individuálnych prvkov.

24

Plán manažmentu povodia musí obsahovať informácie o zdrojoch znečistenia, ktorým sú vystavené vodné útvary, o posudzovaní stavu a opatreniach, ktoré sa majú vykonávať, aby sa dosiahla dobrá kvalita vody, ako aj o celkových nákladoch na ne. V plánoch sa musí uviesť aj odôvodnenie na udelenie výnimky z lehôt na dosiahnutie dobrej kvality vody pre daný vodný útvar (prvá lehota je v roku 2015, pozri bod 2).

25

Dvor audítorov preskúmal, či:

–sa v dôsledku opatrení vykonávaných členskými štátmi zlepšila kvalita povrchovej vody,

–v plánoch manažmentu povodia z roku 2009 boli identifikované zdroje znečistenia pre každý vodný útvar,

–opatrenia identifikované v plánoch manažmentu povodia z roku 2009 primerane riešili identifikované zdroje znečistenia,

–sa členské štáty pokúsili splniť lehotu v roku 2015 pre väčšinu svojich vodných útvarov,

–Komisia konala v prípadoch, keď posúdila plány manažmentu povodia z roku 2009 ako nepostačujúce.

Malé zlepšenie ekologického a chemického stavu vodných útvarov

26

V grafoch 1 a 2 sú zobrazené zmeny medzi plánmi manažmentu povodia z roku 2009¹⁷ a návrhmi plánov na rok 2015 s ohľadom na ekologický a chemický stav útvarov povrchovej vody v štyroch kontrolovaných členských štátoch.

Graf 1

Ekologický stav/potenciál uvedený v plánoch manažmentu povodia z roku 2009 a návrhoch plánov z roku 2015 (vyjadrený ako % celkového počtu útvarov povrchovej vody)

Zdroj: Informácie poskytnuté členskými štátmi prostredníctvom systému WISE a v návrhoch plánov manažmentu povodia z roku 2015.

1WISE (Water Information for Europe) poskytuje širokú škálu údajov a informácií o záležitostiach týkajúcich sa vody, ktoré zbierajú inštitúcie EÚ.

Graf 2

Chemický stav uvedený v plánoch manažmentu povodia z roku 2009 a návrhoch plánov z roku 2015 (vyjadrený ako % celkového počtu útvarov povrchovej vody)

Zdroj: Informácie poskytnuté členskými štátmi prostredníctvom systému WISE a v návrhoch plánov manažmentu povodia na rok 2015.

27

Na základe údajov z plánov manažmentu povodia zmeny stavu kvality vody sa nezdajú byť výrazné a lehota na dosiahnutie dobrého stavu v roku 2015 sa nedodržala. Počet útvarov s „dobrým“ alebo „vysokým“ ekologickým stavom/potenciálom sa zvýšil len o malé percento, pričom k najväčšiemu nárastu došlo v Českej republike. Pokiaľ ide o chemický stav, situácia v Českej republike sa zhoršila. Maďarsku sa podarilo výrazne znížiť počet vodných útvarov s neznámym stavom, čo vysvetľuje zvýšenie počtu vodných útvarov s chemickým stavom „dobrý“ alebo „nesplnený“.

Identifikáciu zdrojov znečisťovania na úrovni vodného útvaru zhoršoval nedostatok ucelených údajov

28

Vzhľadom na nedostatok údajov z monitorovania členské štáty svoje posúdenia založili čiastočne na nepriamych metódach, napríklad analýze rizík a odhadoch, čo ovplyvňuje stupeň spoľahlivosti klasifikácie stavu. V Rumunsku a na Slovensku je síce v plánoch z roku 2009 vysoký počet vodných útvarov zatriedený do kategórií „dobrý“ a „vysoký“ (pozri grafy 1 a 2), v prípade veľkého počtu útvarov je však spoľahlivosť tejto klasifikácie nízka. Čím nižší je stupeň spoľahlivosti klasifikácie stavu, tým ťažšie je identifikovať vhodné opatrenia na nápravu situácie.

29

Aj počet konkrétnych fyzikálno-chemických látok posudzovaných v rámci ekologického stavu (pozri bod 22) sa v členských štátoch podstatne líšil (od štyroch v Maďarsku po viac než 80 v Českej republike) niekedy pre chýbajúce primerané určenie. To môže viesť k príliš optimistickej klasifikácii vodných útvarov.

30

V prílohe II sa uvádza percento vodných útvarov, ktoré boli vystavené znečisteniu z bodových a difúznych zdrojov, ako aj percento vodných útvarov, ktoré sú predmetom organického obohacovania, obohacovania živinami a kontaminácie prioritným látkami alebo inými konkrétnymi znečisťujúcimi látkami.

31

Dvor audítorov vo svojej analýze preukázal, že v plánoch manažmentu povodia z roku 2009 sa nachádzajú nedostatky týkajúce sa informácií za jednotlivé vodné útvary¹⁸: nie vždy sa v nich uvádza, či organické znečistenie (BSK a ChSK), živiny (dusík a fosfor), fyzikálno-chemické a prioritné látky a pesticídy predstavujú problém pre kvalitu vody v danom vodnom útvare.

32

V plánoch manažmentu povodia sa vyskytujú aj nedostatky a ťažkosti týkajúce sa dostupných informácií rozdelených podľa zdrojov znečistenia:

–pokiaľ ide o bodové zdroje znečistenia (napríklad čistiarne komunálnych odpadových vôd a priemyselné zariadenia), chýbali údaje najmä o vypúšťaní fyzikálno-chemických a prioritných látok. Väčšina informácií bola dostupná pre organické emisie a emisie živín z čistiarní komunálnych odpadových vôd,

–pokiaľ ide o difúzne znečistenie, výpočet podielu rôznych zdrojov (používanie hnojív, erózia, atmosférické depozície atď.) je ťažký, a preto boli odhady založené najmä na štatistických modeloch,

–pokiaľ ide o kontaminované lokality a lokality na likvidáciu odpadu, neboli k dispozícii žiadne kvantifikovateľné informácie o dôležitosti zdroja.

Opatrenia stanovené v plánoch manažmentu povodia nestačia na primerané riešenie zdrojov znečistenia

33

V súlade s usmerňujúcim dokumentom č. 21 z roku 2009 k vykazovaniu podľa rámcovej smernice o vode musia členské štáty vo svojich plánoch manažmentu povodia predložiť opatrenia rozdelené do troch kategórií: „základné opatrenia“ (opatrenia potrebné na vykonávanie smerníc EÚ), „ostatné základné opatrenia“ (opatrenia dodatočne zavedené v rámcovej smernici o vode¹⁹) a „doplnkové opatrenia“.

34

V plánoch manažmentu povodia štyroch členských štátov z roku 2009 vo všeobecnosti chýbali informácie o cieľoch, ktorých dosiahnutie možno očakávať v dôsledku vykonávania základných opatrení, a z toho vyplývajúcej potrebe uskutočňovať aj dodatočné opatrenia, aby sa dosiahol dobrý stav.

Znečistenie z aglomerácií: v opatreniach nad rámec smernice o čistení komunálnych odpadových vôd chýbajú niektoré dôležité aspekty

35

Základným opatrením na riešenie znečistenia z aglomerácií je vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd (pozri tabuľku 1).

36

Pokiaľ ide o ostatné základné a doplnkové opatrenia, v plánoch manažmentu povodia z roku 2009 štyroch členských štátov Dvor audítorov zistil nieto nedostatky:

–v prípade aglomerácií s p. e. menším ako 2 000 sa v plánoch manažmentu povodia Českej republiky, Maďarska a Slovenska neuvádza, koľko z týchto aglomerácií má význam pre kvalitu vody, a teda by v nich boli potrebné konkrétne opatrenia,

–situácia kvality vody vo vodných útvaroch si možno vyžaduje stanovenie emisných limitov nad rámec požiadaviek smernice o čistení komunálnych odpadových vôd (pozri prílohu III). Kontrola primeranosti hodnôt emisných limitov, ako sa vymedzuje vo vnútroštátnych právnych ustanoveniach, sa spomínala len v plánoch Maďarska a Rumunska. Česká republika takéto opatrenie nezahrnula, keďže zákonom stanovené limity sa aktualizovali v roku 2007, teda krátko pred schválením plánu manažmentu povodia. Maďarsko neuviedlo rozsah opatrenia. V pláne Rumunska sa uvádzalo, že pre istý počet aglomerácií sú potrebné prísnejšie limity, nie je však jasné, či to stačí na pokrytie všetkých vodných útvarov, ktoré sú predmetom významného organického znečistenia a znečistenia živinami,

–členské štáty len čiastočne riešili problém nakladania s dažďovou vodou. K znečisteniu vody pritom môže viesť preťaženie (ku ktorému dochádza počas silných dažďov, keď kapacita kanalizačnej siete a/alebo čistiarne nestačí) aj mestský povrchový odtok²⁰. Maďarsko zahrnulo konkrétne opatrenie, ktorého podstatou je najmä vypracovanie vnútroštátneho plánu nakladania s dažďovou vodou, a Rumunsko identifikovalo aglomerácie, v ktorých sú potrebné systémy zberu dažďovej vody. Ani v jednom pláne neboli uvedené konkrétne opatrenia na riešenie preťaženia²¹,

–od konca 90. rokov sa prítomnosť znečisťujúcich mikrolátok čoraz častejšie vníma ako problém kvality vody. Znečisťujúce mikrolátky sa zvyčajne nachádzajú vo farmaceutických výrobkoch, výrobkoch osobnej hygieny a prídavných látkach do potravín. Napriek rastúcej dôležitosti problematiky znečisťujúcich mikrolátok sa štyri členské štáty vo svojich plánoch manažmentu povodia z roku 2009 touto otázkou nezaoberali. Opatrenia, ktoré sú k dispozícii na riešenie tohto problému, sú: i) prevencia/zníženie znečistenia tam, kde sa vyskytuje („pri zdroji“), a ii) čistenie znečistenej vody (opatrenia „na konci potrubia“).

Znečistenie z priemyselných zariadení: chýbajú zacielené opatrenia

37

Základným opatrením na riešenie znečistenia z priemyselných zariadení je vykonávanie smernice o priemyselných emisiách (pozri tabuľku 1).

38

Pokiaľ ide o ostatné základné a doplnkové opatrenia, v plánoch manažmentu povodia z roku 2009 štyroch členských štátov Dvor audítorov zistil tieto nedostatky:

–ak sa má obmedziť znečistenie nebezpečnými látkami, sú potrebné opatrenia zacielené práve na tieto látky, ktoré znemožňujú dosiahnutie dobrého ekologického a chemického stavu vodných útvarov. Žiaden zo štyroch členských štátov však nemal opatrenia zacielené na konkrétne látky,

–aj keď všetky členské štáty uvádzali opatrenia na rekultiváciu kontaminovaných lokalít a/alebo skládok odpadu, len v plánoch Českej republiky a Slovenska boli identifikované lokality, ktoré by mohli ohrozovať kvalitu vody. Dvor audítorov však zistil, že vybrané lokality nevyhnutne nezodpovedali lokalitám, ktoré vnútroštátne orgány zodpovedné za stratégiu dekontaminácie určili v tomto smere za prioritné²².

Znečistenie z poľnohospodárstva: opatrenia nad rámec smernice o dusičnanoch sú zväčša dobrovoľné

39

Základným opatrením na riešenie znečistenia z poľnohospodárstva je vykonávanie smernice o dusičnanoch (pozri tabuľku 1).

40

Pokiaľ ide o ostatné základné a doplnkové opatrenia, v plánoch manažmentu povodia štyroch členských štátov sa uvádzali najmä opatrenia v rámci programov rozvoja vidieka, ktorými sa poľnohospodári môžu zapojiť do krokov nad rámec povinných právnych predpisov (napríklad prijať pravidlá hnojenia, ktoré sú v porovnaní s požiadavkami smernice o dusičnanoch prísnejšie). Tieto opatrenia sú však len dobrovoľné, a teda sa nemusia týkať oblastí, kde je znečistenie vody najväčšie (pozri aj body 145 až 157)²³.

41

Dvor audítorov zistil aj tieto nedostatky v plánoch manažmentu povodia štyroch členských štátoch z roku 2009:

–aj keď fosfor z difúzneho znečistenia zohráva významnú úlohu v znečistení vodných útvarov živinami, ani v jednom programe sa nenachádzala zmienka o opatreniach priamo zacielených na obmedzenie obsahu fosforu aplikovaného do pôdy (kg/ha)²⁴,

–opatrenia zacielené na zmiernenie erózie, ktorá výrazne prispieva k znečisteniu fosforom, boli uvedené v programoch opatrení Českej republiky, Maďarska a Rumunska. V maďarskom pláne však opatrenie súvisí s uplatňovaním príslušnej normy GAEC (pozri rámček 3), pričom v programoch Českej republiky a Rumunska sa nespomínajú podrobnosti o tom, ako sa opatrenia majú vykonávať,

–v programoch opatrení všetkých štyroch členských štátov sa uvádzali opatrenia zacielené na obmedzenie využívania pesticídov. Opatrenia však neboli jasné alebo súviseli s akčnými plánmi týkajúcimi sa pesticídov, ktoré sa mali prijať a oznámiť Komisii do 26. novembra 2012, ako sa to vyžaduje v smernici o pesticídoch (pozri tabuľku 2).

Chýbajú zmysluplné informácie o financovaní opatrení

42

Dvor audítorov zistil, že odhad nákladov nebol uvedený v prípade všetkých opatrení stanovených v plánoch manažmentu povodia z roku 2009. Informácie o zdrojoch a dostupnosti financií boli pre štyri členské štáty len čiastočné.

43

Chýbajúce informácie o nákladoch a očakávaných výsledkoch opatrení (pozri bod 34) bránia v určení nákladovo najúčinnejších opatrení.

44

Financovanie poskytnuté mimo programov EÚ je zriedkavé. Hlavnými zdrojmi financovania sú programy spolufinancované EÚ prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja/Kohézneho fondu, ako aj Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka. Priority a pridelené prostriedky dohodnuté v rámci týchto programov majú teda vplyv na pokrok v oblasti kvality vody. Nie vždy sa však dosiahla koordinácia medzi orgánmi schvaľujúcimi priority a projekty a orgánmi schvaľujúcimi program opatrení plánov manažmentu povodia (pozri aj bod 38).

Z lehôt v rokoch 2015 a 2021 dostal výnimku značný počet vodných útvarov

45

Podľa plánov manažmentu povodia z roku 2009 štyri členské štáty udelili výnimku z lehoty v roku 2015 veľkému počtu vodných útvarov (pozri tabuľku 5), pričom však neuviedli jasné odôvodnenie poskytnutého predĺženia lehoty.

46

Počet výnimiek v návrhoch plánov manažmentu povodia z roku 2015 zostáva vysoký s výnimkou Rumunska a v prípade chemického stavu aj Slovenska. To znamená, že v prípade vodných útvarov, ktorým bola udelená výnimka, možno dosiahnutie dobrej kvality vody očakávať až v rokoch 2021 – 2027.

Tabuľka 5

Útvary povrchovej vody, ktorým bola udelená výnimka (ako % z celkového počtu útvarov povrchovej vody)

Členský štát | Plány manažmentu povodia z roku 2009 | Návrhy plánov manažmentu povodia z roku 2015 | Plány manažmentu povodia z roku 2009 | Návrhy plánov manažmentu povodia z roku 2015
Ekologický stav | Chemický stav
Česká republika | 90 % | 63 % | 31 % | 36 %
Maďarsko | 88 % | 84 % | 44 %² | 75 %
Rumunsko | 36 % | 14 % | 6 % | 2 %
Slovensko | ¹ | 47 % | ¹ | 1 %

1Slovensko poskytlo údaj (37 %), ktorý súvisí s ekologickým aj chemickým stavom spoločne.

2Percento sa vypočítalo z počtu útvarov so známym stavom.

Zdroj: Informácie poskytnuté členskými štátmi prostredníctvom systému WISE a v plánoch manažmentu povodia.

Dôkladná následná kontrola Komisiou, ale zlepšenia závisia od vôle členských štátov konať

47

Komisia nezodpovedá za schvaľovanie plánov manažmentu povodia prijatých členskými štátmi. Ak však členský štát nedodržiava právne predpisy EÚ, Komisia má právomoc začať konanie o porušení povinnosti a v konečnom dôsledku postúpiť prípad Európskemu súdnemu dvoru. V roku 2008 Komisia zaviedla pilotný postup EÚ, ktorý sa využíva ako prvý krok pri riešení problémov, aby sa tak podľa možnosti zabránilo začatiu konania o porušení povinnosti.

48

Komisia preskúmala plány manažmentu povodia z roku 2009 všetkých členských štátov a predložila konkrétne pripomienky a odporúčania pre jednotlivé členské štáty v dvoch správach²⁵, ktoré dopĺňali dve oznámenia Komisie. V rokoch 2013 a 2014 Komisia zorganizovala aj dvojstranné stretnutia so všetkými štyrmi členskými štátmi, na ktorých sa venovala svojim hlavným obavám.

49

V kontexte schvaľovania partnerských dohôd²⁶ a operačných programov v oblasti životného prostredia na programové obdobie 2014 – 2020 Komisia posudzovala prijatie plánu manažmentu povodia ako kritérium splnenia ex ante kondicionality²⁷. V Českej republike, Maďarsku a na Slovensku sa toto kritérium nepovažovalo za splnené. Operačné programy obsahujú kroky, ktoré sa majú následne podniknúť, ale nezaoberajú sa všetkými slabými stránkami zistenými počas dvojstranných stretnutí za Maďarsko a Slovensko (pozri bod 48). Namiesto toho Komisia považuje kroky uvedené v zápisnici z týchto dvojstranných stretnutí za kroky, ktoré majú prijať členské štáty. Táto zápisnica však nemá rovnakú zmluvnú silu ako operačné programy. Jedine v prípade Českej republiky sa v operačnom programe²⁸ osobitne spomínajú žiadosti Komisie predložené počas dvojstranného stretnutia. Tento spôsob konania celkovo oslabuje účinok ex ante kondicionality.

50

V návrhoch plánov manažmentu povodia z roku 2015 sa stále nachádza niekoľko nedostatkov, ktoré Dvor audítorov a Komisia zistili už v plánoch z roku 2009 a ktoré sa týkajú identifikácie vhodných opatrení.

Opatrenia a nástroje vykonávané členskými štátmi v záujme obmedzenia znečistenia spôsobeného odpadovými vodami

51

Dvor audítorov preskúmal, či sú opatrenia a nástroje používané v štyroch členských štátoch primerané na riešenie znečistenia z odpadových vôd vypúšťaných aglomeráciami a priemyselnými zariadeniami.

Znečistenie z aglomerácií: pokrok pri čistení odpadovej vody, dostupné nástroje sa však mohli využiť lepšie

52

Významným spôsobom znižovania znečistenia z aglomerácií v štyroch členských štátoch bolo zvýšenie percenta náležite vyčistenej odpadovej vody. Dvor audítorov preto preskúmal, či štyri členské štáty:

–dosiahli pokrok, pokiaľ ide o množstvo odpadovej vody, ktorá bola náležite vyčistená,

–mali systém kontroly zaisťujúci presadzovanie emisných limitov stanovených v povoleniach na vypúšťanie odpadovej vody,

–využívali poplatok za znečistenie vody, ktorý majú platiť čistiarne komunálnych odpadových vôd, ako nástroj na odradenie od emisií znečisťujúcich látok.

Dosiahol sa pokrok, pokiaľ ide o množstvo odpadovej vody, ktorá bola vyčistená

53

Štyri členské štáty musia dosiahnuť ciele stanovené v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd (pozri tabuľku 1) v lehotách²⁹ stanovených v prístupových zmluvách.

54

Podľa článku 5 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd musia členské štáty identifikovať citlivé oblasti, najmä tie, ktoré sú ohrozené eutrofizáciou. Česká republika, Rumunsko a Slovensko označili za citlivé oblasti celé svoje územia. Z hľadiska kvality vody je to pozitívna skutočnosť, keďže v aglomeráciách s p. e. vyšším ako 10 000 sa v týchto oblastiach požaduje dôkladnejšie čistenie/terciárne čistenie odpadových vôd, t. j. zníženie objemu živín, ktoré sú zodpovedné za eutrofizáciou (pozri prílohu III). Informácie o Maďarsku sú uvedené v bode 64.

55

Ak sa mal dosiahnuť pokrok, členské štáty museli zvýšiť podiel obyvateľstva pripojeného k čistiarni a museli zlepšiť technológiu čistenia, t. j. zabezpečiť dodržiavanie emisných limitov organického znečistenia (BSK a ChSK) prostredníctvom sekundárneho čistenia a limity znečistenia živinami (Ncelk. a P celk.) prostredníctvom dôkladnejšieho čistenia/terciárneho čistenia. V emisných plánoch stanovených čistiarňou by sa navyše mala prejavovať kvalita vody vo vodnom útvare, ktorý prijíma odpadovú vodu.

Dosiahol sa pokrok z hľadiska pripojenia ku kanalizačnej sieti a čistiarňam, ale najmä v dvoch členských štátoch pretrvávajú nedostatky…

56

V grafe 3 je znázornený pokrok dosiahnutý z hľadiska miery pripojenia celkového počtu obyvateľov k verejným kanalizačným sieťam aj čistiarňam. Vo všetkých štyroch členských štátoch sa v období od roku 2008 do roku 2012 miera pripojenia zvýšila. Rumunsko, ktoré do EÚ vstúpilo o tri roky neskôr ako ostatné tri členské štáty, malo celkovo najnižšiu mieru pripojenia.

57

Rozdiel medzi percentom celkového počtu obyvateľov pripojených k verejnej kanalizačnej sieti a percentom obyvateľov pripojených k čistiarni komunálnych odpadových vôd ilustruje, že nie celý objem odpadovej vody od pripojeného obyvateľstva sa čistí v čistiarni odpadových vôd. Tento rozdiel je najvyšší v Maďarsku a najnižší na Slovensku.

Graf 3

Percento celkového počtu obyvateľov pripojených k verejnej kanalizačnej sieti a pripojených k čistiarni komunálnych odpadových vôd: pokrok dosiahnutý v rokoch 2008 až 2012

Zdroj: Percento pripojené k verejným kanalizačným sieťam: štatistické úrady Českej republiky, Maďarska a Slovenska a správa Rumunska o vykonávaní smernice o čistení komunálnych odpadových vôd z 30. júna 2013 pre údaje za rok 2008 a rumunský štatistický úrad pre údaje za rok 2012. Percento pripojené k čistiarňam komunálnych odpadových vôd: štatistické úrady Českej republiky, Rumunska a Slovenska a Eurostat (údaje za rok 2011) pre Maďarsko.

58

Celkový počet obyvateľov, ktorí zatiaľ nie sú pripojení k verejnej kanalizačnej sieti, možno rozdeliť takto:

–obyvateľstvo aglomerácií s p. e. rovnajúcim sa 2 000 alebo vyšším, v ktorých zatiaľ neexistuje systém zberu. To je prípad Rumunska, kde sa ku koncu roka 2012 nezbieralo 39,8 % záťaže³⁰. Rumunsko musí do roku 2018 splniť záväzky vyplývajúce zo smernice o čistení komunálnych odpadových vôd,

–obyvatelia aglomerácií s p. e. rovnajúcim sa 2 000 alebo vyšším, v ktorých sa záťaž zbiera prostredníctvom individuálnych systémov (napríklad septické nádrže)³¹. V štyroch členských štátoch dosahovala záťaž zbieraná individuálnymi systémami takéto hodnoty: Česká republika: 7 %, Maďarsko: 14 %, Rumunsko: 1 %, Slovensko: 13 %,

–obyvateľstvo aglomerácií s p. e. menším ako 2 000, v ktorých zatiaľ neexistuje systém zberu.

59

Pokiaľ ide o individuálne systémy, v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd sa vyžaduje, aby poskytovali podobnú úroveň ochrany životného prostredia ako pri komunálnych odpadových vodách vypúšťaných do zberných systémov. Dvor audítorov dospel k záveru, že na základe informácií poskytnutých členskými štátmi Komisii nemožno posúdiť, či sú tieto systémy v súlade so smernicou. O tejto skutočnosti sa nenachádzajú žiadne informácie ani v plánoch manažmentu povodia z roku 2009. V druhej polovici roku 2014 Komisia žiadala členské štáty, aby vysvetlili, ako sa dosiahol súlad.

60

V prípade aglomerácií s p. e. menším ako 2 000 sa v smernici vyžaduje, že sa musí zaistiť vhodné čistenie, pokiaľ existujú zberné systémy a voda sa vypúšťa do sladkých vôd a ústí. V plánoch manažmentu povodia Českej republiky a Maďarska z roku 2009 sa však neuvádzajú žiadne informácie o počte aglomerácií, v ktorých boli zavedené zberné systémy, ale neexistovali tam žiadne čistiarne komunálnych odpadových vôd. Okrem požiadaviek smernice o čistení komunálnych odpadových vôd musia členské štáty v súlade s rámcovou smernicou o vode stanoviť opatrenia pre aglomerácie, v ktorých má vypúšťanie odpadových vôd negatívny vplyv na kvalitu vody. Opatrenia v plánoch manažmentu povodia z roku 2009 sú však nejasné (pozri bod 36).

Fotografia 1 – Čistiareň odpadových vôd v Maďarsku.

Zdroj: EDA.

… a výrazný pokrok sa dosiahol v oblasti sekundárneho a terciárneho čistenia odpadových vôd v troch členských štátoch, všetky štáty však oproti harmonogramu stále zaostávajú

61

Pokrok v sekundárnom čistení komunálnych odpadových vôd z aglomerácií s p. e. rovnajúcim sa 2 000 alebo vyšším počas obdobia od 2007/2008 do 2011/2012³² bol významný (pozri graf 4). V troch zo štyroch členských štátov na konci roka 2012 viac ako 90 % komunálnych odpadových vôd z aglomerácií spĺňalo emisné limity BSK a ChSK stanovené v smernici.

62

Dôvodom nižšieho percenta sekundárneho čistenia v prípade Rumunska (39 %) je čiastočne skutočnosť, že vstúpilo do EÚ o tri roky neskôr ako ostatné členské štáty. V roku 2012 Rumunsko taktiež nestíhalo dodržať svoj priebežný termín podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd (do roku 2010 sa malo náležite čistiť 51 % záťaže).

Graf 4

Pokrok za obdobie od 2007/2008 do 2011/2012¹ v oblasti sekundárneho čistenia komunálnych odpadových vôd v aglomeráciách s p. e. ≥ 2 000 (vyjadrený ako % celkovej záťaže týchto aglomerácií bez záťaže smerujúcej do individuálnych systémov)

1Údaje za Maďarsko sa týkajú rokov 2007 a 2011, za Rumunsko rokov 2007 a 2012 a údaje za Českú republiku a Slovensko sa týkajú rokov 2008 a 2012.

2Údaje za Českú republiku sa týkajú celého územia a nie iba časti v povodí Dunaja.

Zdroj: Analýza EDA údajov poskytnutých členskými štátmi Komisii.

63

Aj pokrok v oblasti terciárneho čistenia komunálnych odpadových vôd v období od 2007/2008 do 2011/2012 bol významný. V grafe 5 je zobrazený stav záťaže všetkých aglomerácií s p. e. vyšším ako 10 000. Uvádza sa tu percento celkovej záťaže (bez záťaže smerujúcej do individuálnych systémov) spĺňajúcej limity pre N celk. a P celk. podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd.

64

Maďarsko nevyhlásilo celé svoje územie za citlivú oblasť, uplatňuje však článok 5 ods. 4 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. To znamená, že jednotlivé čistiarne odpadových vôd nemusia uplatňovať limity N celk. a P celk., pokiaľ sa dá preukázať, že minimálne percento zníženia celkovej záťaže vstupujúcej do čistiarní (s p. e. rovnajúcim sa 2 000 alebo vyšším) je aspoň 75 % pre N celk. aj P celk. Aj keď bola celková miera čistenia v Maďarsku výrazne nižšia ako v Českej republike a na Slovensku³³, na konci roka 2012 sa už blížilo k splneniu požiadavky 75 %³⁴.

Graf 5

Pokrok za obdobie od 2007/2008 do 2011/2012¹ v oblasti terciárneho čistenia komunálnych odpadových vôd pre aglomerácie s p. e. vyšším ako 10 000 (vyjadrený ako % celkovej záťaže týchto aglomerácií bez záťaže smerujúcej do individuálnych systémov)

1Pozri poznámku 1 v grafe 4 o referenčných dátumoch.

2V prípade Českej republiky nebola v súlade s požiadavkami smernice v roku 2012 čistiareň v Prahe, ktorá čistí 15 % celkovej záťaže pre aglomerácie s p. e. rovnajúcim sa 2 000 alebo vyšším. Očakáva sa, že odpadová voda Prahy sa bude náležite čistiť do roku 2018.

Zdroj: Analýza EDA údajov poskytnutých členskými štátmi Komisii.

65

Napriek pokroku dosiahnutému hlavne vďaka zdrojom z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu³⁵ Dvor audítorov konštatuje, že všetky štyri členské štáty zaostávajú za harmonogramom priebežných a/alebo konečných termínov v súvislosti s vykonávaním smernice³⁶. Takisto konštatuje, že nemožno zaručiť finančnú udržateľnosť³⁷ novovybudovanej alebo obnovenej infraštruktúry, čo z dlhodobého hľadiska predstavuje riziko pre kvalitu vody.

Hodnoty emisných limitov boli v 25 % prípadov preskúmaných Dvorom audítorov nad rámec požiadaviek stanovených v smernici

66

Stav kvality vody vodného útvaru si môže vyžadovať, aby sa pre čistiareň komunálnych odpadových vôd určili prísnejšie limity než tie, ktoré sú stanovené v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd. Zo vzorky 28 čistiarní komunálnych odpadových vôd, ktoré Dvor audítorov preskúmal, povolenia na vypúšťanie odpadovej vody pre sedem čistiarní (25 %) obsahovali limity, ktoré boli prísnejšie ako limity stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch³⁸: tri prípady zo štyroch preskúmavaných v Českej republike³⁹ (všetky v súvislosti so živinami) a štyri prípady zo siedmich preskúmavaných v Maďarsku (z toho dva v súvislosti so živinou P celk.).

67

Na druhej strane v Maďarsku mali tri zo siedmich preskúmavaných čistiarní technickú kapacitu odstraňovať živiny (N celk. a P celk.), a teda zlepšiť kvalitu výtoku, ale v rámci povolenia na vypúšťanie vôd sa to od nich nežiadalo.

68

Podľa údajov, ktoré Komisii poskytli členské štáty, sa v roku 2012 približne pre 20 %⁴⁰ vyčistenej odpadovej vody z aglomerácií s p. e. 2 000 až 10 000 dodržali limity N celk. a P celk. stanovené v smernici. Nie je to požiadavka smernice, ale pre kvalitu vody je to pozitívny jav.

69

Vo vnútroštátnych právnych predpisoch v štyroch členských štátoch sa nestanovujú emisné limity znečisťujúcich mikrolátok. Na ich odstránenie by bolo potrebné značné zlepšenie súčasných procesov čistenia (pozri bod 36).

70

Európsky parlament a Rada potom iniciatívne konali na úrovni EÚ prostredníctvom zmeny rámcovej smernice o vode v roku 2013⁴¹, keď tieto inštitúcie okrem iného žiadali Komisiu, aby do septembra 2015 vytvorila strategický prístup k znečisťovaniu vody farmaceutickými látkami a aby do septembra 2017 navrhla opatrenia, ktoré sa majú prijať na úrovni EÚ a/alebo členských štátov, aby sa tento prístup začal uplatňovať. Touto zmenou sa zaviedla koncepcia zoznamu sledovaných látok, pre ktoré sa majú zhromažďovať celoeurópske monitorovacie údaje. Prvý zoznam 10 sledovaných látok bol vypracovaný v marci 2015 a obsahoval farmaceutické látky a pesticídy.

Odrádzajúci účinok inšpekčného systému je obmedzený

71

Náležite stanovené emisné limity budú mať vplyv na kvalitu vody len vtedy, keď sa budú dodržiavať. Preto je dôležité zaviesť účinný inšpekčný systém⁴², ktorým by sa zabezpečilo dodržiavanie limitov stanovených v povoleniach na vypúšťanie odpadovej vody udeľovaných čistiarňam komunálnych odpadových vôd.

72

Dodržiavanie pravidiel sa zaisťuje dvoma typmi kontrol:

–tými, ktoré vykonávajú prevádzkovatelia čistiarne na základe vzoriek vody, ktoré sami odoberú (ďalej len ako vlastné kontroly),

–tými, ktoré vykonávajú verejné inšpekčné orgány⁴³.

73

Pokiaľ ide o vlastné kontroly, Dvor audítorov dospel k záveru, že zo vzorky 28 preskúmavaných čistiarní odpadových vôd všetky okrem jednej dodržali požiadavky smernice o čistení komunálnych odpadových vôd z hľadiska počtu kontrol. V roku 2012 navyše 25 z 28 čistiarní dodržalo limity stanovené vo svojich povoleniach⁴⁴.

74

Pokiaľ ide o kontroly vykonávané verejnými inšpekčnými orgánmi, žiaden zo štyroch členských štátov neurčuje ich frekvenciu⁴⁵. Rozhodnutie je teda na príslušnom orgáne s ohľadom na jeho obmedzenia zdrojov. Skutočná frekvencia sa medzi členskými štátmi líši (pozri tabuľku 6). Z členských štátov, ktoré predložili údaje Dvoru audítorov, Slovensko vykonávalo kontroly najmenej často. Maďarsko neposkytlo žiadne údaje o frekvencii. Na Slovensku inšpekčný orgán len zriedka odoberá vlastné vzorky výtoku a namiesto toho sa spolieha na vlastné kontroly prevádzkovateľov zariadení vykonávané akreditovanými laboratóriami.

75

Keď dôjde k prekročeniu emisných limitov a verejné inšpekčné orgány to zistia, podľa vnútroštátnych právnych ustanovení sa majú vo všetkých štyroch členských štátoch uložiť pokuty⁴⁶.

76

V Maďarsku a Rumunsku sa pokuty uplatňujú podľa znečisťujúcej látky, ktorej limit bol prekročený. Suma na kg znečistenia prekračujúceho limit sa líši podľa príslušnej znečisťujúcej látky⁴⁷. V Rumunsku sa posudzuje aj závažnosť priestupku, a tak inšpekčný orgán môže uložiť namiesto pokuty výstrahu. Rumunské štatistiky z výsledkov inšpekcií v roku 2012 ukazujú, že bolo uložených päťkrát viac výstrah než pokút.

Tabuľka 6

Kontroly vykonávané verejnými inšpekčnými orgánmi

Členský štát
Skutočná frekvencia kontrol čistiarní komunálnych odpadových vôd

Česká republika
Čistiarne s kapacitou p. e. vyšším ako 10 000: raz ročne.
Čistiarne s kapacitou od 2 000 do 10 000 p. e.: raz za tri roky.
Ostatné čistiarne: každých päť rokov.

Maďarsko
Neposkytlo žiadne údaje.
Na základe frekvencie zistenej na vzorke siedmich čistiarní odpadových vôd Dvor audítorov dospel k záveru, že inšpekcia v čistiarňach sa nemusí uskutočňovať každý rok.

Rumunsko
V roku 2013 sa kontrola uskutočnila vo všetkých čistiarňach s kapacitou ≥ 2 000 p. e.

Slovensko
Čistiarne s kapacitou nad 10 000 p. e.: v roku 2013 bolo pokrytie menšie ako 10 %.
Všetky čistiarne spolu: v roku 2013 bolo pokrytie necelých 12 %.

Zdroj: Analýza vnútroštátnych právnych predpisov a údajov zo strany EDA, ktoré dostali inšpekčné orgány.

77

V Českej republike a na Slovensku pokuta nezávisí od príslušnej znečisťujúcej látky ani objemu znečistenia nad rámec limitu. Suma sa namiesto toho určuje podľa závažnosti nedodržania podmienok povolenia, ktorú posúdi verejný inšpekčný orgán (pričom vo vnútroštátnych právnych predpisoch sa určuje maximálna suma⁴⁸).

78

Ani jeden plán manažmentu povodia z roku 2009 neobsahoval opatrenie zamerané na posudzovanie účinnosti a odrádzajúceho účinku systému kontrol.

Ako nástroj odrádzajúci od emisie znečisťujúcich látok sa čiastočne využíval poplatok za znečistenie vody

79

Právny rámec všetkých štyroch členských štátov umožňuje uplatňovanie poplatku za znečistenie vody, ktorý majú platiť subjekty vypúšťajúce znečistenú vodu. Je založený na množstve a/alebo koncentrácii (mg/l) vypustených znečisťujúcich látok. Takýto poplatok je v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“⁴⁹, podľa ktorej musia znečisťovatelia znášať náklady na zmiernenie spôsobeného znečistenia. Poplatok za znečistenie vody môže slúžiť na tri účely: i) na získanie peňazí; ii) ako stimul na dodržiavanie emisných limitov stanovených v povolení pre subjekty vypúšťajúce vodu a/alebo iii) ako stimul na ďalšie zníženie znečistenia nad rámec stanovených limitov.

80

Poplatok, ktorý sa má zaplatiť za vypustenie odpadovej vody do povrchovej vody, je obmedzený na niekoľko znečisťujúcich látok (pozri prílohu IV). Pokiaľ ide o organické znečistenie, za BSK sa v troch zo štyroch členských štátov neukladá žiadny poplatok. Pokiaľ ide o znečistenie živinami, v Českej republike a v Maďarsku nie je stanovený žiadny poplatok za N celk., je však stanovený poplatok za Ninorg (ktorý je prvkom N celk.). Poplatok vyjadrený v EUR/tonu znečisťujúcej látky sa v štyroch členských štátoch výrazne líši.

81

Vo všeobecnosti platí, že všetky čistiarne komunálnych odpadových vôd s výnimkou menších subjektov vypúšťajúcich odpadovú vodu⁵⁰ na Slovensku (vypúšťajúcich menej ako 10 000 m³/rok alebo 1 000 m³/mesiac) zodpovedajú za zaplatenie poplatku za znečistenie vody. Napriek tomu však:

–v Českej republike⁵¹ a na Slovensku sa neurčuje žiadny poplatok za znečisťujúcu látku pod určitou hraničnou hodnotou⁵² stanovenou zákonom,

–v Rumunsku sa neplatí žiadny poplatok za znečisťujúcu látku, ak je výtok menej znečistený ako prijímajúci útvar povrchovej vody⁵³. Týmto krokom sa uprednostňujú napríklad subjekty, ktoré vypúšťajú odpadovú vodu do vodných útvarov s vysokým stupňom znečistenia.

82

V plánoch manažmentu povodia⁵⁴ z roku 2009 sa nenachádzali opatrenia na posúdenie vhodnosti výšky poplatkov⁵⁵.

Znečistenie z priemyselných zariadení: ťažkosti pri stanovovaní emisných limitov a slabé stránky pri presadzovaní

83

Členské štáty disponujú dvoma dôležitými prostriedkami, ktorými môžu ovplyvniť emisie znečisťujúcich látok priemyselnými zariadeniami: limity v ich povoleniach⁵⁶ a poplatok za znečistenie vody.

84

Priemyselné zariadenia môžu vypúšťať odpadovú vodu priamo do vodných tokov alebo nepriamo prostredníctvom kanalizačnej siete do čistiarne komunálnych odpadových vôd, kde sa voda následne vyčistí.

85

Podľa smernice o priemyselných emisiách (pozri tabuľku 1) musia mať priemyselné zariadenia vykonávajúce stanovené činnosti⁵⁷ povolenie na prevádzkovanie daného zariadenia. Povolenie musí obsahovať emisné limity znečisťujúcich látok, ako aj požiadavky na monitorovanie emisií. Tieto limity by nemali prekročiť úrovne emisií, ktoré možno dosiahnuť pri použití „najlepších dostupných techník“, ako ich prijala Komisia s pomocou expertného výboru. Do novembra 2015 bolo prijatých sedem takýchto „záverov o najlepších dostupných technikách“. Čistiarne komunálnych odpadových vôd v zásade nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice.

86

Dvor audítorov preskúmal, či v štyroch kontrolovaných členských štátoch:

–bol postup na stanovovanie emisných limitov,

–bol zavedený inšpekčný systém na zaistenie presadzovania limitov,

–sa poplatok za znečistenie vody, ktorý majú platiť priemyselné zariadenia, používal ako nástroj na odradenie od emisií znečisťujúcich látok.

Orgány stanovujúce emisné limity sú často závislé od informácií, ktoré poskytujú samotné subjekty vypúšťajúce odpadovú vodu

87

V prípade priameho vypúšťania odpadových vôd sa vo všetkých štyroch členských štátoch vyžaduje povolenie na vypúšťanie. Toto povolenie je platné 4 až 10 rokov v závislosti od členského štátu. Vo všetkých štyroch členských štátoch sa v právnych rámcoch vymedzuje, že príslušné orgány môžu kedykoľvek stiahnuť alebo zmeniť povolenie, ak je to potrebné z dôvodu ochrany kvality vody v prijímajúcich vodných útvaroch.

88

Vnútroštátne právne predpisy štyroch členských štátov stanovujú pre priame vypúšťanie odpadových vôd limity niektorých látok, často špecifikované podľa typu priemyslu. Orgány vydávajúce povolenia tiež môžu stanoviť limity látok, ktoré nie sú uvedené v právnych ustanoveniach.

89

Vzhľadom na zložitosť určitých procesov a neustály technologický vývoj je však orgán vydávajúci povolenia závislý od informácií poskytnutých samotnými zariadeniami, a to tak pokiaľ ide o typ znečisťujúcich látok, ako aj emisné limity, ktoré sú v rámci možností dosiahnuteľné. Priemyselné zariadenia, najmä tie, ktoré neprijali najlepšie dostupné techniky, tak majú priestor na ovplyvnenie situácie.

90

Aj keď pre priemyselné zariadenia vypúšťajúce odpadovú vodu priamo do vodných útvarov sú vo všeobecnosti v povoleniach určené limity chemických látok, takéto limity len zriedka existujú v prípade čistiarní komunálnych odpadových vôd, hoci často prijímajú odpadovú vodu z takýchto priemyselných zariadení. Išlo najmä o prípad povolení pre 12 preskúmaných rumunských čistiarní komunálnych odpadových vôd, v ktorých Dvor audítorov odhalil viac látok, ako sa povoľuje v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd (pozri prílohu III).

91

V prípade nepriameho vypúšťania odpadovej vody sú limity, ktoré má priemyselné zariadenie dodržiavať, stanovené v zmluve⁵⁸ medzi prevádzkovateľom kanalizačnej siete/čistiarne odpadových vôd a priemyselným zariadením. V prípade látok, ktorých limity sú vo vnútroštátnych právnych predpisoch stanovené len ako usmernenie (Česká republika a Slovensko) alebo nie sú stanovené vôbec (pozri príklady v prílohe V), sú dohodnuté emisné limity závislé od vyjednávacej sily príslušných strán.

92

Maďarsko a Slovensko do svojich plánov manažmentu povodia ako opatrenia zahrnuli aj kontrolu existujúcich povolení alebo postupov udeľovania povolení. Česká republika mala opatrenie, ktoré spočívalo len vo využívaní najlepších dostupných techník. V prípade Maďarska nebol uvedený rozsah opatrenia. V Maďarsku navyše neexistuje žiadna databáza povolení na vypúšťanie odpadových vôd udelených priemyselným spoločnostiam, na ktoré sa nevzťahuje smernica o priemyselných emisiách, čo vlastne znemožňuje akúkoľvek komplexnú kontrolu. Na Slovensku Dvor audítorov zistil nedostatky týkajúce sa kontroly povolení v prípade dvoch preskúmaných zariadení.

Nedostatky inšpekčného systému

93

Dodržiavanie emisných limitov sa zabezpečuje dvoma spôsobmi: vlastnými kontrolami, ktoré vykonávajú subjekty vypúšťajúce odpadovú vodu, a kontrolami, ktoré vykonávajú verejné inšpekčné orgány.

94

V štyroch kontrolovaných členských štátoch majú priemyselné zariadenia vypúšťajúce odpadovú vodu priamo do povrchovej vody zo zákona povinnosť vykonávať vlastné kontroly vytekajúcej vody⁵⁹. Frekvencia týchto vlastných kontrol sa vo všeobecnosti uvádza v povolení na vypúšťanie odpadových vôd. V Maďarsku, Rumunsku a na Slovensku sa vo vnútroštátnych právnych predpisoch stanovuje minimálny počet kontrol za rok.

95

Pokiaľ ide o kontroly vykonávané verejnými inšpekčnými orgánmi, ani jeden zo štyroch členských štátov neurčil ich frekvenciu, jedinou výnimkou boli kontroly priemyselných zariadení patriacich do pôsobnosti smernice o priemyselných emisiách. Pri týchto kontrolách sa v smernici uvádza požadovaná minimálna frekvencia. Podľa štatistík poskytnutých členskými štátmi za roky 2012 – 2013 Dvor audítorov dospel k záveru, že:

–pokrytie zariadení, ktoré patria do pôsobnosti smernice o priemyselných emisiách, bolo v súlade s požiadavkami,

–v prípade priameho vypúšťania odpadových vôd zariadeniami, ktoré nepatria do pôsobnosti smernice o priemyselných emisiách, je skutočná frekvencia verejných inšpekcií veľmi podobná údajom uvedeným v tabuľke 6: najnižšia bola na Slovensku a Maďarsko neposkytlo žiadne údaje, ktoré by umožňovali posúdiť frekvenciu inšpekcií,

–v prípade nepriameho vypúšťania odpadových vôd vykonávajú verejné inšpekčné orgány málo kontrol v príslušných priemyselných zariadeniach, keďže za dodržiavanie emisných limitov stanovených v zmluve primárne zodpovedá prevádzkovateľ čistiarne komunálnych odpadových vôd. Dvor audítorov zistil, že v 22 z 26 analyzovaných čistiarní komunálnych odpadových vôd (85 %) prevádzkovatelia vykonávali kontroly na mieste⁶⁰. Pri troch zo zvyšných štyroch čistiarní prevádzkovatelia vychádzali z výsledkov vlastných kontrol priemyselných subjektov vypúšťajúcich odpadové vody.

96

Jedným z opatrení v pláne manažmentu povodia Slovenska z roku 2009 bolo sprísniť inšpekčný systém. Nebolo však uvedené, ako a kedy by sa malo toto opatrenie vykonávať, pričom ako hlavný problém sa spomínalo nedostatočné financovanie na zavedenie takéhoto systému.

97

Pri zistení prekročenia emisných limitov sa majú uložiť pokuty v súlade s právnymi ustanoveniami vo všetkých štyroch členských štátoch:

–v prípade priameho vypúšťania odpadových vôd pokuty ukladá verejný inšpekčný orgán. Postup je rovnaký ako v prípade čistiarní komunálnych odpadových vôd (pozri body 76 a 77),

–v prípade nepriameho vypúšťania odpadových vôd pokuty ukladajú prevádzkovatelia čistiarní komunálnych odpadových vôd. Zatiaľ čo v Maďarsku a Rumunsku sa pokuta týka množstva znečistenia⁶¹ vypusteného medzi dvoma meraniami (za rok), v Českej republike a na Slovensku vypočítaná výška pokuty vo všeobecnosti súvisí s množstvom znečistenia vypusteného v deň merania⁶². Dvor audítorov zastáva názor, že v takýchto prípadoch bude splatná suma pravdepodobne nízka a odrádzajúci účinok obmedzený.

Ako nástroj odrádzajúci od emisie znečisťujúcich látok sa čiastočne využíval poplatok za znečistenie vody

98

V Českej republike, Maďarsku a na Slovensku je počet znečisťujúcich látok, za ktoré možno uložiť poplatok, mimoriadne obmedzený (pozri prílohu IV). Poplatok tak len zriedka stimuluje dodržiavanie limitov stanovených v povolení alebo prijatie krokov nad rámec týchto limitov.

Opatrenia a nástroje uplatňované členskými štátmi v boji proti difúznemu znečisteniu z poľnohospodárstva

99

Významným spôsobom obmedzovania emisií z poľnohospodárstva je regulovanie poľnohospodárskych postupov (napr. pravidiel používania hnojív, skladovania hnoja, používania pesticídov, striedania plodín a podobne). K dispozícii je niekoľko nástrojov (pozri bod 15) na presadzovanie alebo podporu vhodných poľnohospodárskych postupov a podporu dodržiavania environmentálnych právnych predpisov pri poľnohospodárskych činnostiach.

100

Dvor audítorov preto preskúmal, či:

–sa smernica o dusičnanoch používa čo najefektívnejšie ako nástroj na riešenie znečistenia dusičnanmi,

–vnútroštátne akčné plány v oblasti pesticídov obsahujú jasný záväzok obmedziť riziká a vplyvy spojené s používaním pesticídov,

–je krížové plnenie účinné pri požadovaní vhodných poľnohospodárskych postupov a zaisťovaní súladu s týmito postupmi,

–sa adekvátne využíva potenciál opatrení v oblasti rozvoja vidieka na riešenie problémov v oblasti kvality vody,

–sa v prípade difúzneho znečistenia z poľnohospodárstva uplatňuje zásada „znečisťovateľ platí“.

Členské štáty nevyužívajú všetky možnosti, ktoré poskytuje smernica o dusičnanoch

101

Podľa smernice o dusičnanoch (pozri tabuľku 1) členské štáty musia určiť pásma ohrozené dusičnanmi a revidovať ich minimálne každé štyri roky. Jedným z kritérií určenia je stav eutrofizácie vodných útvarov⁶³. Podľa smernice o dusičnanoch z roku 1991 mali kritériá klasifikácie miery eutrofizácie vymedziť členské štáty. Usmerňujúci dokument k posudzovaniu eutrofizácie v súvislosti s európskymi politikami v oblasti vodného hospodárstva bol prijatý až v máji 2009 predstaviteľmi vodohospodárskych subjektov členských štátov (a Nórska).

102

Členské štáty museli prijať akčné programy špecifikujúce požiadavky, ktoré musia poľnohospodári v pásmach ohrozených dusičnanmi dodržiavať. Tieto akčné programy sa musia preskúmať a v prípade potreby revidovať každé štyri roky. Členské štáty mali prijať aj kódex osvedčených postupov v oblasti poľnohospodárstva, ktorý môžu dobrovoľne uplatňovať tí, ktorí vykonávajú poľnohospodársku činnosť mimo pásiem ohrozených dusičnanmi. Akčné programy a kódexy Komisia formálne neschvaľuje. Ak by Komisia vyhodnotila ich kvalitu ako nedostatočnú, jej možnosti na podniknutie právnych krokov sú obmedzené (pozri bod 47).

Väčšina členských štátov postupne sprísňovala požiadavky, ktoré mali poľnohospodári v pásmach ohrozených dusičnanmi dodržiavať, stále však zostáva priestor na ďalšie zlepšovanie

103

Česká republika, Maďarsko a Rumunsko od vstupu do EÚ v rokoch 2004 a 2007 postupne zvyšovali počet pásiem ohrozených dusičnanmi, zatiaľ čo na Slovensku došlo k zníženiu o 5 %. V tabuľke 7 je uvedený percentuálny podiel poľnohospodárskej pôdy, ktorá je momentálne v týchto štyroch členských štátoch označená za pásmo ohrozené dusičnanmi.

Tabuľka 7

Percentuálny podiel poľnohospodárskej pôdy označenej za pásmo ohrozené dusičnanmi k 31. 12. 2014

Členský štát | Percentuálny podiel poľnohospodárskej pôdy v pásmach ohrozených dusičnanmi | Zmena od prvého označenia
Česká republika | 49 % | + 15 %
Maďarsko | 63 % | + 42 %
Rumunsko | 58 % | + 625 %
V roku 2013 sa rumunská vláda rozhodla, že akčný program sa vzťahuje na celé územie Rumunska¹.
Slovensko | 57 % | − 5 %

1Podľa článku 3 ods. 5 smernice o dusičnanoch sú členské štáty oslobodené od povinnosti identifikovať konkrétne ohrozené pásma, ak pre celé štátne územie vypracujú a realizujú akčné programy.

Zdroj: Analýza EDA vnútroštátnych právnych ustanovení.

104

Rozhodnutie Rumunska uplatňovať akčný program na celú krajinu je z hľadiska kvality vody v zásade pozitívne, najmä ak sa vezme do úvahy, že Rumunsko má najnižší počet vodných útvarov, ktoré sú vystavené obohacovaniu živinami (pozri prílohu II). Rozšírenie pásma však samo osebe nestačí na dosiahnutie nižšieho obsahu dusičnanov vo vode. V predošlom určenom pásme (pozostávajúceho len z 58 % poľnohospodárskej pôdy) sa pri dosahovaní vhodného skladovania hnojiva dosiahol len malý pokrok, pritom je to jedna z požiadaviek akčného programu (pozri aj bod 122).

105

Dvor audítorov zistil, že požiadavky pri jednotlivých revíziách akčných programov v Českej republike, Maďarsku a Rumunsku sa buď rozšírili, pokiaľ ide o ich počet, alebo sprísnili, zatiaľ čo na Slovensku sa niektoré požiadavky zmiernili. Sprísnenie požiadaviek je čiastočne následkom krokov, ktoré podnikla Komisia (pozri príklady v rámčeku 1). Mnoho požiadaviek sa aj spresnilo, čo uľahčilo ich uplatňovanie a presadzovanie.

Rámček 1

Príklady účinkov, ktoré mali žiadosti Komisie adresované Českej republike a Maďarsku

Členské štáty musia vymedziť kapacitu zásobníkov na skladovanie maštaľného hnoja. Kapacita by mala byť taká, aby do zásobníka bolo možné uskladniť vyprodukovaný hnoj minimálne na tak dlho, kým sa hnoj nesmie použiť na pozemku. Kapacita sa teda vyjadruje v mesiacoch. V Českej republike sa v dôsledku zásahu Komisie kapacita zvýšila. Okamžité dodržiavanie tejto požiadavky sa nepožadovalo od tých poľnohospodárov, pre ktorých bola táto povinnosť v roku 2012 nová a vznikla rozšírením pásiem ohrozených dusičnanmi. Pre tých bolo určené prechodné obdobie (lehota na dodržiavanie požiadavky: koniec roka 2015). Toto obdobie sa v dôsledku zásahu Komisie zrušilo s účinkom od polovice roku 2014.

V Maďarsku Komisia rokovala s príslušnými orgánmi o povinnostiach týkajúcich sa skladovania a prechodných obdobiach. Pre niektorých poľnohospodárov bola pôvodná lehota predĺžená do 31. decembra 2014. Títo poľnohospodári teda mali 10 rokov od vstupu krajiny do EÚ na splnenie požiadaviek. Pre poľnohospodárov v pásmach, ktoré boli označené za ohrozené dusičnanmi v roku 2013, bola lehota 31. decembra 2014 pre skladovanie kalu a 22. decembra 2014 pre skladovanie hnoja. Komisia však nespochybnila tieto prechodné lehoty stanovené maďarskými orgánmi.

Fotografia 2 – Zásobník na skladovanie kalu.

Zdroj: EDA.

Rámček 2

Príklady požiadaviek v Maďarsku a Rumunsku, ktoré sú menej prísne než odporúčania v štúdii vypracovanej v mene Komisie

V Maďarsku trvá obdobie, počas ktorého je zakázané použitie určitých typov hnojív na pozemku, od 31. októbra do 15. februára (3 a pol mesiaca). V odporúčaní sa navrhovalo obdobie od 1. augusta do 1. februára (šesť mesiacov) pre ornú pôdu s možnou odchýlkou plus/mínus jeden mesiac.

V Rumunsku platí všeobecné pravidlo, že hnojivo sa nesmie používať vo vzdialenosti do 1 metra od vodného toku na fyzickom úseku pôdy so svahom s priemerným stúpaním do 12 % a do 3 metrov na fyzickom úseku pôdy so svahom so stúpaním nad 12 %. Existujú aj iné konkrétne pravidlá vzťahujúce sa na rôzne druhy oblastí s ochranou vodných zdrojov.

V odporúčaní sa navrhovali ochranné pásma⁶⁴ široké minimálne 25 metrov, pričom v prípade svahovitého pozemku (nad 8 %) by sa veľkosť týchto ochranných pásiem mohla zdvojnásobiť alebo dokonca strojnásobiť. V korešpondencii s Rumunskom zastávala Komisia názor, že ochranné pásma neboli dostatočne široké, tento problém však ďalej nesledovala.

106

Aj keď sa požiadavky sprísnili, stále sú menej prísne ako požiadavky stanovené v štúdii z roku 2011⁶⁵, ktorá bola vypracovaná v mene Komisie a ktorú Komisia použila pri posudzovaní akčných programov. Príklady sú uvedené v rámčeku 2.

107

Z niekoľkých problémov⁶⁶, v súvislosti s ktorými členské štáty mali alebo mohli vymedziť požiadavky podľa smernice o dusičnanoch, sa stali problémy, v súvislosti s ktorými členské štáty museli vymedziť normy v rámci GAEC⁶⁷. Dvor audítorov zistil, že normy GAEC týkajúce sa obhospodarovania pôdy a udržiavania minimálneho pokrytia pôdy sú buď identické, alebo dokonca prísnejšie ako to, čo je zahrnuté v akčných programoch štyroch členských štátov. Okrem toho existuje aj priestor na ďalšie zlepšovanie noriem (pozri bod 135).

108

Pokiaľ ide o hnojivá, členské štáty určili obmedzenia množstva dusíka, ktorý sa môže použiť (kg/ha). Nevyužili však príležitosť určiť podobné obmedzenia pre fosfor⁶⁸.

Nedostatky v slovenskom a českom akčnom programe viedli k ďalším krokom Komisie

109

V novembri 2012 Komisia začala konanie o porušení povinnosti proti Slovensku v súvislosti s druhým akčným programom, ktorý bol prijatý v roku 2011. V januári 2013 sa začal „pilotný postup“ s Českou republikou v súvislosti s tretím akčným programom schváleným v roku 2012.

110

V novembri 2015 Komisia na základe informácií poskytnutých týmito dvoma členskými štátmi⁶⁹ a nimi podniknutých krokov stále nezaujala konečné stanovisko.

Akčné programy zatiaľ nemajú žiadny vplyv na spotrebu hnojív a ich vplyv na eutrofizáciu je ťažké posúdiť

111

Jedným z ukazovateľov, ktorým by sa dala merať primeranosť požiadaviek kladených na poľnohospodárov, je vývoj v používaní dusíkatých hnojív. Spotreba minerálnych⁷⁰ hnojív sa vo všetkých štyroch členských štátov v období rokov 2004 – 2012⁷¹ zvýšila, aj keď sa povrch ornej pôdy zásadne nezmenil. V spotrebe organických hnojív (napríklad hnoja) sa zatiaľ neprejavuje jasný trend nadol ani nahor.

112

Ďalším užitočným ukazovateľom na posudzovanie účinnosti akčných programov je vývoj stavu eutrofizácie vôd, aj keď stav eutrofizácie je výsledkom pôsobenia všetkých zdrojov znečisťovania, a nie iba poľnohospodárstva.

113

Členské štáty museli vypracovať programy na monitorovanie vody s cieľom merať koncentrácie dusičnanov v sladkých vodách a kontrolovať stav eutrofizácie vo svojich vodách aspoň raz za štyri roky. Posledné správy o vykonávaní predložili členské štáty v roku 2012 a týkajú sa rokov 2008 – 2011. Ďalšia správa sa má odovzdať v júni 2016 za roky 2012 – 2015. Obdobie, za ktoré sa podáva správa podľa smernice o dusičnanoch, nie je harmonizované s časovým harmonogramom prijímania plánov manažmentu povodia⁷².

114

Vyvodenie záverov o vývoji stavu eutrofizácie vodných útvarov je ťažké, keďže množiny údajov za roky 2004 – 2007 a 2008 – 2011 nie sú porovnateľné⁷³. Údaje zo správ o vykonávaní smernice o dusičnanoch za rok 2012 neboli priamo porovnateľné ani s údajmi z plánov manažmentu povodia, keďže sa v nich použili iné hodnotiace kritériá (pozri bod 101).

115

Na základe údajov vykázaných za roky 2008 – 2011 bolo v Českej republike, Maďarsku a na Slovensku 31 % až 65 % povrchových vôd eutrofických. V Rumunsku bolo eutrofických necelých 15 % riek, situácia ostatných vôd (napríklad jazier a pobrežných jazier) bola posúdená ako nie až taká dobrá.

Mechanizmus presadzovania smernice o dusičnanoch nemá odrádzajúci účinok

116

Smernica o dusičnanoch neobsahovala konkrétne ustanovenia o mechanizme presadzovania.

117

Keď sa zaviedlo krížové plnenie (pozri bod 133), členské štáty museli začať overovať uplatňovanie určitých noriem a znižovať platby pomoci v prípade zistenia nesplnenia podmienok. V rámci povinnej požiadavky týkajúcej sa hospodárenia 4⁷⁴ (PH-4) musia členské štáty overovať, či poľnohospodári uplatňujú akčné programy týkajúce sa dusičnanov. Poľnohospodárov, ktorí nedostávajú pomoc (priame platby) v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a/alebo pomoc podľa určitých opatrení programov rozvoja vidieka, sa kontroly plnenia PH-4 netýkajú.

118

Okrem kontrol plnenia PH-4 všetky štyri členské štáty vykonávajú kontroly uplatňovania smernice o dusičnanoch (ďalej len „vnútroštátne kontroly“). Ani v jednom zo štyroch kontrolovaných členských štátoch neboli zákonom stanovené žiadne požiadavky týkajúce sa pokrytia vnútroštátnych kontrol (percenta celkovej populácie, ktoré sa má kontrolovať). Skutočné percento populácie poľnohospodárov, u ktorých sa vykonali tieto vnútroštátne kontroly v roku 2012⁷⁵, bolo veľmi nízke (menej ako 3 %).

119

V Českej republike a na Slovensku vykonáva vnútroštátne kontroly a kontroly plnenia PH-4 ten istý orgán. Vo zvyšných dvoch členských štátoch sú to rôzne orgány. Pokiaľ ide o požiadavky, na ktoré sa vnútroštátne kontroly skutočne vzťahovali, situácia je v členských štátoch odlišná:

–súčasťou vnútroštátnych kontrol v Maďarsku⁷⁶ a na Slovensku sú takmer všetky požiadavky akčných programov,

–v Českej republike sa niektoré z požiadaviek akčného programu kontrolujú v rámci vnútroštátnych kontrol a iné v rámci kontrol plnenia PH-4. Keďže pri oboch kontrolách je vzorka rovnaká, v praxi sa kontrolujú takmer všetky požiadavky, ukladané pokuty sú však odlišné (pozri body 120 a 144),

–v Rumunsku v pokynoch, ktorými sa majú riadiť inšpektori pri poľnohospodárskych podnikoch s 8 až 100 dobytčími jednotkami⁷⁷, nie je zahrnutých niekoľko požiadaviek.

120

Dvor audítorov zistil, že ak sa vnútroštátnymi kontrolami zistí nedodržiavanie požiadaviek, nemusí nevyhnutne dôjsť k uloženiu pokuty, pričom ak sa pokuta aj uloží, jej výška je nízka, čo obmedzuje jej odrádzajúci účinok:

–v Rumunsku sa pri kontrolách poľnohospodárskych podnikov s 8 až 100 dobytčími jednotkami všeobecne neukladajú žiadne pokuty, ale namiesto toho sa vyžaduje náprava,

–na Slovensku v zákonoch nie sú stanovené žiadne pokuty v prípade mnohých problémov (napríklad nedodržanie skladovacích požiadaviek alebo nedodržanie obdobia zákazu používania hnojív na pozemku),

–v Maďarsku sú v právnom rámci určené pokuty za chýbajúce údaje alebo za znečistenie dusičnanmi. Maximálna pokuta je však v oboch prípadoch relatívne nízka. Pokutu za znečistenie dusičnanmi je navyše ťažké uložiť, keďže sa vyžaduje: i) dôkaz o tom, že k znečisteniu došlo v dôsledku nedodržania pravidiel používania hnojív, a ii) posúdenie rozsahu znečistenia,

–v Českej republike sa pokuty ukladajú za nedodržanie podmienok týkajúcich sa hnojív a skladovania, ale priemerná pokuta ukladaná podľa typu porušenia bola v rokoch 2010 až 2013 relatívne nízka.

121

Dvor audítorov celkovo zistil, že informácie o vykonávaných kontrolách a zistenom nedodržaní pravidiel, ktoré boli uvedené v správe o vykonávaní z roku 2012 odoslanej Komisii, boli veľmi všeobecné a niekedy neúplné. Zistilo sa aj to, že uvedené údaje neboli vždy spoľahlivé. To Komisii výrazne bráni v akomkoľvek posúdení celkovej situácie.

122

Pri kontrolách sa často zistilo nedodržanie požiadavky na skladovaciu kapacitu maštaľného hnoja. Jedným z uvádzaných dôvodov bol nedostatok finančných zdrojov na financovanie stavby vhodných zásobníkov na skladovanie.

V akčných plánoch týkajúcich sa pesticídov sa nachádzajú nedostatky

123

Členské štáty museli prijať národné akčné plány obsahujúce vyčíslené ciele, opatrenia a časové harmonogramy a zamerané na zníženie rizika a obmedzenie vplyvu používania pesticídov (pozri tabuľku 2). Tieto akčné plány mali byť prijaté a oznámené Komisii do 26. novembra 2012.

V akčných plánoch chýbali vyčíslené ciele a lehoty na vykonávanie opatrení

124

Dvor audítorov zistil, že národné akčné plány neobsahovali:

–časový harmonogram vykonávania opatrení v Maďarsku a na Slovensku,

–sumu finančných prostriedkov požadovaných na vykonávanie navrhovaných opatrení v Maďarsku, na Slovensku a v Rumunsku,

–celkové kvantitatívne ciele, napríklad rýchlosť obmedzenia používania pesticídov alebo zníženie indexu frekvencie (intenzity používania pesticídov).

125

Pozitívnou stránkou je, že akčné plány Českej republiky, Rumunska a Slovenska obsahujú opatrenia týkajúce sa vytvorenia ochranných pásiem vhodnej veľkosti, v ktorých pesticídy nemožno používať. Informácie o Rumunsku sú uvedené aj v bode 135. Opatrenie týkajúce sa ochranných pásiem Maďarsko zahrnulo do svojho plánu manažmentu povodia z roku 2009.

126

Správa Komisie o hodnotení akčných plánov, ktorá mala byť vypracovaná v decembri 2014, do polovice roku 2015 zatiaľ nebola zverejnená. Komisia nezačala žiadne konania o porušení povinnosti v súvislosti s nedostatkami v obsahu opatrení obsiahnutých v akčných plánoch.

Integrovaná ochrana proti škodcom sa bude uplatňovať len postupne

127

Podľa smernice o pesticídoch majú členské štáty od 1. januára 2014 zaisťovať uplatňovanie všeobecných zásad integrovanej ochrany proti škodcom⁷⁸. Hlavným cieľom je zaistiť, aby sa používanie prípravkov na ochranu rastlín⁷⁹ obmedzilo na nevyhnutné minimum.

128

S cieľom správne uplatňovať zásady integrovanej ochrany proti škodcom musia byť dostupné usmernenia. V čase prípravy tejto správy členské štáty vypracúvali usmernenia pre jednotlivé plodiny. Dodržiavanie všeobecných zásad integrovanej ochrany proti škodcom sa musí uvádzať ako základná požiadavka v rámci programov rozvoja vidieka na roky 2014 – 2020, pričom uhradiť sa môžu len náklady súvisiace so záväzkami nad rámec tejto základnej požiadavky.

129

Úspech uplatňovania integrovanej ochrany proti škodcom bude závisieť od primeranosti usmernení a takých faktorov, ako sú finančné zdroje dostupné na poradenské služby pre poľnohospodárov, kvalita opatrení v oblasti odbornej prípravy pre používateľov prípravkov na ochranu rastlín a jednoduchosť kontroly požiadaviek.

Je potrebné posilniť mechanizmus presadzovania smernice o pesticídoch

130

V smernici sa od členských štátov vyžaduje, aby určili sankcie, ktoré sa budú uplatňovať pri porušení vnútroštátnych ustanovení prijatých v súlade s touto smernicou. Dvor audítorov zistil, že sankcie stanovené vo vnútroštátnych právnych ustanoveniach sa nevzťahujú na všetky typy porušení. Vo vnútroštátnych právnych predpisoch Maďarska a Slovenska napríklad do polovice roka 2015 neboli určené sankcie, ktoré by sa mali uplatňovať v prípade nedodržiavania zásad integrovanej ochrany proti škodcom. Takisto neboli stanovené pokuty vzťahujúce sa na všetky prípady používania prípravkov na ochranu rastlín, ktoré neboli v súlade s podmienkami stanovenými na etikete prípravku.

131

Pokiaľ ide o pokrytie kontrolami⁸⁰, neexistujú konkrétne požiadavky EÚ. Ani v jednom zo štyroch členských štátov sa vo vnútroštátnych právnych ustanoveniach neuvádza minimálne percento obyvateľstva, ktoré sa má skontrolovať. Niekoľko aspektov súvisiacich s používaním prípravkov na ochranu rastlín je však súčasťou krížového plnenia:

–kontroly plnenia PH-9⁸¹ sa zameriavajú najmä na overenie toho, či sa používajú len povolené prípravky a či je ich používanie v súlade s podmienkami uvedenými na etikete prípravku. PH-9 sa kontroluje od roku 2011 v troch členských štátoch a od roku 2014 v Rumunsku,

–udržateľné používanie pesticídov, najmä vo forme dodržiavania zásad integrovanej ochrany proti škodcom malo byť pôvodne zahrnuté do krížového plnenia od roku 2014. Podľa nariadenia (EÚ) č. 1306/2013⁸² je však časový harmonogram tohto zahrnutia v tejto chvíli neistý, keďže závisí od pokroku, ktorý členské štáty dosiahnu pri vykonávaní smernice o pesticídoch.

132

Vzhľadom na obmedzený počet aspektov, na ktoré sa vzťahuje krížové plnenie, sa majú na všetky ostatné aspekty (ako napríklad zákaz leteckého postreku, primeranosť vybavenia na aplikáciu, integrovaná ochrana proti škodcom) vzťahovať vnútroštátne kontroly. V akčných plánoch všetkých členských štátov s výnimkou Slovenska sa uvádza aj potreba posilniť kontroly v oblasti prípravkov na ochranu rastlín.

Mechanizmus krížového plnenia má istý vplyv, nevyužíva sa však v plnej miere

133

Krížové plnenie, ktorým sa prepájajú priame platby v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, s dodržiavaním niektorých požiadaviek bolo zavedené v roku 2005 (pozri bod 15). To, v akej miere sa vďaka takémuto mechanizmu dosiahnu environmentálne ciele (v tomto prípade zlepšenie kvality vody), závisí najmä od toho, aké prísne sú požiadavky členských štátov, ako aj od účinnosti zavedeného mechanizmu presadzovania.

134

Za realizáciu krížového plnenia sú zodpovedné členské štáty. Pri PH⁸³ to zahŕňa zavedenie príslušných prvkov špecifických právnych predpisov do rozsahu krížového plnenia. Pri GAEC to znamená prenesenie príslušných noriem do vnútroštátnych alebo regionálnych právnych predpisov a vymedzenie praktických požiadaviek, ktorých splnenie sa očakáva od poľnohospodárov. Členské štáty musia vymedziť minimálne požiadavky na používanie hnojív⁸⁴ a prípravkov na ochranu rastlín⁸⁵, ktoré budú platiť pre určité opatrenia v rámci programov rozvoja vidieka (napríklad agroenvironmentálne opatrenie).

Požiadavky, ktoré majú dodržiavať poľnohospodári, by sa mohli posilniť, aby sa dosiahla lepšia kvalita vody

135

Pre zlepšovanie kvality vody majú mimoriadny význam dve normy GAEC: i) norma o vytvorení ochranných pásiem popri vodných tokoch a ii) norma o erózii pôdy. Žiaden zo štyroch členských štátov však nevytvoril ochranné pásma vo veľkosti, ktorá sa odporúča v štúdii vykonanej pre Komisiu (pozri bod 106 a rámček 2). Aj Rumunsko zakázalo používanie pesticídov v nárazníkových pásmach nad rámec požiadaviek smernice o dusičnanoch. Požiadavky stanovené členskými štátmi na základe normy o erózii pôdy mohli byť náročnejšie, ako dokazujú príklady uvedené v rámčeku 3.

Rámček 3

Príklady požiadaviek súvisiacich s eróziou, ktoré by sa vo všetkých štyroch členských štátoch mohli sprísniť

Rozsah erózie ovplyvňuje napríklad druh pestovanej plodiny⁸⁶. V Rumunsku a na Slovensku však na pôde ohrozenej eróziou nie sú zakázané žiadne plodiny.

V Českej republike a Maďarsku sú niektoré plodiny na určitých pozemkoch zakázané. Plocha pôdy, na ktorú sa však vzťahujú takéto pravidlá, je menšia ako skutočná plocha pôdy ohrozená eróziou.

136

Pokiaľ ide o minimálne požiadavky na platby na rozvoj vidieka v programovom období 2007 – 2013 (pozri bod 134):

–ani jeden zo štyroch členských štátov nevymedzil požiadavky, pokiaľ ide o znečistenie fosforom z hnojív, aj keď sa to v príslušnom nariadení EÚ vyžaduje,

–Maďarsko nestanovilo zmysluplné minimálne požiadavky týkajúce sa hnojív pre poľnohospodárov mimo zraniteľných oblastí a požiadavky pre poľnohospodárov v zraniteľných oblastiach boli neúplné,

–pokiaľ ide o pravidlá používania pesticídov v blízkosti vody, štyri členské štáty stanovili hlavne pravidlá pre osobitné chránené oblasti, napríklad tie, ktoré sú určené na odber vody určenej na spotrebu ľuďmi. Pozri aj bod 135 o ochranných pásmach.

137

V súvislosti so schválením programov rozvoja vidieka na programové obdobie 2014 – 2020 Komisia posudzovala túto ex ante kondicionalitu: i) či boli normy GAEC vymedzené a ii) či sa plnili minimálne požiadavky na hnojivá a prípravky na ochranu rastlín vzťahujúce sa na určité opatrenia v rámci programov rozvoja vidieka. Komisia nespochybnila primeranosť požiadaviek z hľadiska ich účinnosti dosiahnuť ciele politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva napriek slabým stránkam uvedeným vyššie (pozri body 135 a 136)⁸⁷.

Mechanizmus presadzovania krížového plnenia, prostriedok s nedostatočným odrádzajúcim účinkom

138

Poľnohospodárov, ktorí nedostávajú pomoc v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a/alebo programov rozvoja vidieka, sa kontroly krížového plnenia netýkajú. Poľnohospodárske podniky, ktorých plocha je menšia ako jeden hektár, nie sú oprávnené na získanie priamych platieb v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky. S výnimkou Rumunska⁸⁸ predstavujú poľnohospodárske podniky s necelým jedným hektárom zanedbateľný podiel poľnohospodárskej pôdy.

139

Dvor audítorov dospel k záveru, že všetky štyri členské štáty v rokoch 2011 až 2013 mierne prekročili požiadavku EÚ z hľadiska veľkosti vzorky⁸⁹ pokryť 1 % poľnohospodárov, ktorí musia uplatňovať normy krížového plnenia. Miera 1 % znamená pravdepodobnosť, že poľnohospodár bude kontrolovaný v priemere raz za 100 rokov.

140

Všetky kontrolované členské štáty rovnako splnili požiadavku kombinovať výber vzorky na základe rizika⁹⁰ s náhodným výberom. Analýza rizika však čiastočne stráca význam, keďže skutočná vzorka nepozostáva nevyhnutne len z tých poľnohospodárov, u ktorých je najvyššie riziko. Dôvodom je skutočnosť, že pri konečnom výbere sa zohľadňujú aj ľudské zdroje dostupné vnútroštátnemu/regionálnemu orgánu, ktorý vykonáva kontroly.

141

V súvislosti s rozsahom kontrol Dvor audítorov zistil, že:

–pokiaľ ide o PH-4 týkajúcu sa uplatňovania smernice o dusičnanoch, kontroly v Maďarsku, Rumunsku a na Slovensku sa týkajú väčšiny požiadaviek vymedzených v akčných programoch týkajúcich sa dusičnanov. V Českej republike sa na niektoré z požiadaviek akčných programov týkajúcich sa dusičnanov vzťahujú kontroly krížového plnenia a na iné sa vzťahujú vnútroštátne kontroly (pozri bod 119),

–pokiaľ ide o minimálne požiadavky platné pre určité opatrenia v rámci programov rozvoja vidieka, kontroly v Maďarsku boli nedostatočné (pozri bod 136). V Českej republike a Rumunsku sa nekontrolovala požiadavka na kapacitu skladovania hnoja. V Rumunsku neboli vymedzené všetky aspekty minimálnych požiadaviek na používanie prípravkov na ochranu rastlín, a kontroly sa teda obmedzovali na overenie toho, či sa používali len povolené prípravky.

142

Jedným z obmedzení vyplývajúcich z povahy systému kontrol krížového plnenia je, že niektoré požiadavky sa pre ich charakter veľmi ťažko kontrolujú. Niektoré požiadavky napríklad možno kontrolovať len v určitom ročnom období alebo za priaznivých meteorologických podmienok (napr. ak nefúka silný vietor alebo nemrzne), čo sa nemusí vždy zhodovať s načasovaním kontroly na mieste. V štyroch kontrolovaných členských štátoch sa kontroly výrazne sústreďovali do druhej polovice roka. Počas zimných mesiacov alebo v hlavnom vegetačnom období sa neuskutočnili žiadne kontroly (Maďarsko a Rumunsko) alebo ich bolo len veľmi málo. Je to v rozpore s určitými regulačnými požiadavkami, čo znamená aj to, že niektoré požiadavky súvisiace s vodou sa v teréne nedajú vizuálne overiť.

143

Účinnosť kontrol ovplyvňuje aj to, že dôležité dôkazy majú podobu vyhlásení samotných poľnohospodárov, najmä vo forme záznamov o hnojení (ktoré obsahujú údaje o období hnojenia a použitých množstvách). Čím častejšie sú aktualizácie záznamov, tým presnejšie budú informácie. Záznamy sa majú viesť buď sústavne (Maďarsko, Rumunsko a Slovensko), alebo sa majú aktualizovať ku koncu každého mesiaca (Česká republika).

144

Napokon je potrebné uviesť, že pri mnohých požiadavkách sú náklady na ich dodržanie pre poľnohospodárov (napríklad z hľadiska ušlej produkcie a príjmu) vyššie než pokuta, ktorá im môže byť udelená, t. j. maximálne zníženie sumy pomoci je len 5 %⁹¹, a preto takéto zníženia nemajú skutočný odrádzajúci účinok⁹².

Potenciál opatrení v oblasti rozvoja vidieka riešiť problémy týkajúce sa kvality vody sa nevyužíva v plnej miere

145

Opatrenia dopĺňajúce existujúce právne predpisy (napríklad smernica o dusičnanoch), ktoré boli stanovené v plánoch manažmentu povodia, boli prepojené najmä s programami rozvoja vidieka⁹³.

146

Tieto programy obsahujú skupinu opatrení, ktoré môže cieľová populácia (napr. poľnohospodári) dobrovoľne vykonávať. Príjemcovia v rámci opatrení rozvoja vidieka sa zaväzujú dodržiavať konkrétne podmienky stanovené ich členskými štátmi.

Agroenvironmentálne programy, ktoré by mohli viesť k zlepšeniu kvality vody, sa vzťahujú na menej než 30 % poľnohospodárskej pôdy

147

Dvor audítorov zistil, že v programoch rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013 štyroch členských štátov sa možnosť znečistenia vody z poľnohospodárstva opisovala len veľmi všeobecne, pričom uvedené informácie neboli vždy v súlade⁹⁴ s informáciami uvedenými v plánoch manažmentu povodia⁹⁵.

148

V nariadení Komisie (ES) č. 1974/2006⁹⁶ sa uvádzajú opatrenia, ktoré by mohli byť súčasťou programu rozvoja vidieka. Medzi najvýznamnejšie opatrenia s priamym dosahom na kvalitu vody používané v štyroch členských štátoch patria:

–opatrenie 121 – modernizácia poľnohospodárskych podnikov: štyri členské štáty⁹⁷ používali toto opatrenie na financovanie zásobníkov na skladovanie hnoja. Vo výročných správach o vykonávaní opisujúcich pokrok vo využívaní opatrení sa neuvádzajú informácie o počte zásobníkov na skladovanie a spolufinancovaných investičných nákladoch,

–opatrenie 214 – agroenvironmentálne platby (pozri bod 13): význam opatrení z hľadiska pridelených finančných prostriedkov v programovom období 2007 – 2013⁹⁸ sa v členských štátoch líši (pozri tabuľku 8),

–opatrenie 221 – prvé zalesnenie⁹⁹ poľnohospodárskej pôdy: toto opatrenie nebolo prioritné ani v jednom zo štyroch členských štátov, pretože naň bolo vyčlenených veľmi málo finančných zdrojov.

149

Česká republika a Maďarsko taktiež vykázali¹⁰⁰, že ku kvalite vody prispieva aj opatrenie 211 – platby poľnohospodárom za znevýhodnené prírodné podmienky v horských oblastiach a/alebo 212 – platby poľnohospodárom v oblastiach so znevýhodnenými podmienkami okrem horských oblastí. Zvyšné dva členské štáty nevykázali žiadne oblasti, aj keď na tieto opatrenia vynaložili finančné prostriedky. Dvor audítorov zastáva názor, že tieto opatrenia majú len nepriamy vplyv, keďže ich hlavným cieľom je zaistiť trvalé využívanie poľnohospodárskej pôdy. Udržiavaním sa situácia v oblasti životného prostredia nezlepšuje, ale bez ochrany by sa mohla zhoršiť¹⁰¹. V Českej republike poľnohospodári dostávajú dotácie na udržiavanie trávnatých porastov. Trávnaté porasty majú z hľadiska kvality vody väčší prínos¹⁰² ako pôda, na ktorej sa pestujú plodiny. Vo všetkých prípadoch sa však platby vyplácali na účel zachovávania/ochrany existujúcej krajiny.

Tabuľka 8

Finančné prostriedky na opatrenie 214 – agroenvironmentálne platby k 31. decembru 2014 (vyjadrené v mil. EUR)

Členský štát | Rozpočet (ako podiel z celkových verejných finančných prostriedkov dostupných v rámci programu rozvoja vidieka) | Plnenie rozpočtu (ako podiel z rozpočtu na opatrenie)
Česká republika | 1 101,2 | (30 %) | 1 085,7 | (99 %)
Maďarsko | 1 137,3 | (22 %) | 1 169,6 | (103 %)
Rumunsko | 1 270,6 | (14 %) | 1 340,9 | (106 %)
Slovensko | 390,2 | (15 %) | 357,3 | (92 %)

Zdroj: Správy o vykonávaní programov rozvoja vidieka za rok 2014.

150

Do opatrenia 214 – agroenvironmentálne platby členské štáty zahrnuli rozmanité systémy. V rôznych systémoch sa uplatňujú rôzne povinnosti, pričom môže ísť napríklad o obmedzenie alebo zákaz používania hnojív, obmedzenie alebo zákaz používania prípravkov na ochranu rastlín a/alebo pravidlá striedania plodín¹⁰³. Povinnosti, ktoré poľnohospodár prijme, musia ísť nad rámec existujúcich príslušných právnych predpisov vrátane PH a GAEC (napríklad požiadavky na používanie hnojív musia byť prísnejšie ako tie, ktoré sú stanovené v akčných programoch podľa smernice o dusičnanoch).

151

Systémy, ku ktorým sa môžu poľnohospodári dobrovoľne zaviazať, nemajú u poľnohospodárov rovnaký úspech. V tabuľke 9 sú uvedené najúspešnejšie systémy podľa členských štátov, kde celková podporovaná plocha (v ha) v rámci systémov v programovom období 2007 – 2013 predstavuje viac ako 10 % poľnohospodárskej pôdy členského štátu na konci roka 2014. V tabuľke sa uvádzajú aj povinnosti, ktoré musí poľnohospodár dodržiavať v súvislosti s používaním hnojiva, používaním prípravkov na ochranu rastlín a pravidlami striedania plodín.

Tabuľka 9

Podiel poľnohospodárskej pôdy a povinnosti, ktoré sa musia dodržiavať v rámci najúspešnejších agroenvironmentálnych programov k 31. decembru 2014

Členský štát
Program (a podporovaná oblasť v ha¹ ako % z celkovej poľnohospodárskej pôdy)
Povinnosti, ktoré sa majú dodržiavať (zoznam nie je úplný)

Česká republika
Udržiavanie trávnatých porastov
(16,5 %)
Pre dva najdôležitejšie podprogramy: obmedzenie vstupu dusíka pre jeden a odstránenie používania minerálnych hnojív pre druhý.

Organické poľnohospodárstvo
(10,7 %)
Používanie len povolených hnojív a prípravkov na ochranu rastlín.
Od roku 2009 uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 834/2007².

Maďarsko
Integrovaný systém pre pestovanie plodín na ornej pôde
(11 %)
Vyžaduje sa plán manažmentu živín³.
Platia pravidlá striedania plodín.
Používanie len vymedzených ekologických prípravkov na ochranu rastlín.

Rumunsko
Trávnaté porasty s vysokou prírodnou hodnotou a tradičné poľnohospodárstvo
(22,2 %)
Používanie pesticídov nie je povolené.
Používanie minerálnych hnojív nie je povolené a je stanovené obmedzenie podielu dusíka v organických hnojivách.

Slovensko
Environmentálne vhodné poľnohospodárske metódy – základný systém
(18,4 %)
Používanie len určených prípravkov na ochranu rastlín. V závislosti od podprogramu: nie sú povolené žiadne minerálne hnojivá alebo je obmedzený obsah dusíka.

1Zohľadňuje sa celá oblasť, na ktorú sa vzťahujú agroenvironmentálne záväzky. Tú istú oblasť možno započítať niekoľkokrát, ak sa na ňu vzťahujú rôzne povinnosti. Pre program nie sú dostupné žiadne hodnoty, v prípade ktorých je vylúčené dvojité započítanie.

2Nariadenie Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2092/91 (Ú. v. EÚ L 189, 20.7.2007, s. 1), ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2009.

3Hlavným cieľom plánu manažmentu živín je stanoviť objem hnojiva potrebného v určitých časových obdobiach vzhľadom na charakteristiku pôdy, potreby plodín, podnebie a podobne s cieľom dosiahnuť optimálne používanie hnojív, a teda sa vyhnúť ich nadmernému používaniu.

Zdroj: Správy o vykonávaní programov rozvoja vidieka za rok 2014.

152

Na základe dostupných informácií Dvor audítorov odhaduje, že v rámci programového obdobia 2007 – 2013 sa v štyroch členských štátoch na 15 % až 30 % poľnohospodárskej pôdy vzťahujú rôzne agroenvironmentálne záväzky týkajúce sa kvality vody. V Českej republike, Maďarsku a Rumunsku však niektoré z najdôležitejších programov zahŕňajú trávnaté porasty (pozri tabuľku 9). Tieto systémy sa týkajú predovšetkým existujúcich trávnatých porastov, a hoci situácia v oblasti životného prostredia sa udržiavaním nezlepšuje, keby sa existujúci stav neudržiaval, situácia by sa zhoršila.

153

V súlade s ustanoveniami článku 39 nariadenia (ES) č. 1698/2005¹⁰⁴ musia poľnohospodári spĺňať podmienku prijatú v rámci agroenvironmentálneho programu počas piatich až siedmich rokov. To, či po uplynutí piatich až siedmich rokov poľnohospodári budú pokračovať v rovnakých záväzkoch, závisí od mnohých faktorov, ako je dostupnosť finančnej podpory v podobe dotácií a možnosť ziskovosti.

154

Dvor audítorov vo svojej analýze rôznych povinností, ktoré sa majú plniť, zistil tieto nedostatky:

–napriek dôležitosti ochranných pásiem z hľadiska ochrany vody sa ani v jednom agroenvironmentálnom programe nestanovovali veľkosti prekračujúce tie, ktoré poľnohospodári musia dodržiavať podľa GAEC (pozri bod 135 a rámček 2),

–obmedzenia používania hnojív uplatňované na väčšinu najdôležitejších programov v Rumunsku a na Slovensku [pozri tabuľku 9 (základný systém na Slovensku)] z hľadiska objemu dusíka na hektár sú buď veľmi blízke priemernému objemu dusíka používaného v krajine (Rumunsko), alebo nad (Slovensko) týmto priemerným objemom, a teda sa dá očakávať, že ďalšie prínosy pre kvalitu vody plynúce z takýchto programov budú len malé,

–najdôležitejšie programy, ktoré pomáhajú bojovať proti erózii, súvisia s existujúcimi trávnatými porastmi (pozri bod 152).

Mechanizmus presadzovania v rámci programov rozvoja vidieka nemá odrádzajúci účinok

155

V programoch v rámci agroenvironmentálneho opatrenia je mnoho ustanovení, ktoré sú prínosné pre kvalitu vody, ale ich účinnosť závisí od ich správneho uplatňovania. Podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 65/2011¹⁰⁵ sa od členských štátov vyžaduje, aby vykonávali administratívne kontroly všetkých prijatých žiadostí o pomoc, ako aj kontroly na mieste, ktoré by sa v závislosti od programu pomoci týkali minimálne 5 % všetkých príjemcov alebo výdavkov.

156

Vo svojej výročnej správe o činnosti z roku 2014 Komisia (GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka) vyjadrila výhrady k zárukám¹⁰⁶ poskytovaným kontrolnými systémami pre výdavky v rámci rozvoja vidieka v Rumunsku a Maďarsku.

157

Dvor audítorov zastáva názor, že kontrolný systém agroenvironmentálnej pomoci EÚ nie je dostatočne účinný¹⁰⁷. Hlavnými dôvodmi je to, že: i) poľnohospodári sú málo stimulovaní, aby pravidlá dodržiavali, keďže vynaložená snaha nie je kompenzovaná okamžitým pozitívnym účinkom v poľnohospodárskom podniku; ii) miera kontrol na mieste je nízka¹⁰⁸ a iii) systém sankcií a znižovania pomoci nemá silný odrádzajúci účinok¹⁰⁹.

Zásada „znečisťovateľ platí“ sa v prípade difúzneho znečistenia z poľnohospodárstva uplatňuje len obmedzene

Zásada „znečisťovateľ platí“ sa ťažko uplatňuje

158

Podľa smernice o environmentálnej zodpovednosti¹¹⁰ by sa prevencia a náprava škôd na životnom prostredí mala realizovať prostredníctvom presadzovania zásady „znečisťovateľ platí“: finančnú zodpovednosť má teda znášať prevádzkovateľ, ktorého činnosť spôsobila poškodenie životného prostredia. V smernici sa uznáva aj to, že zodpovednosť nie je vhodný nástroj na riešenie znečistenia rozsiahleho difúzneho charakteru, v prípade ktorého nie je možné spojiť negatívne účinky na životné prostredie s konaním alebo nekonaním určitých jednotlivcov.

159

Z uplatňovania zásady „znečisťovateľ platí“ v oblasti difúzneho znečistenia z poľnohospodárstva vyplývajú metodologické problémy. Na jednej strane je ťažké identifikovať znečisťovateľa a na druhej strane je ťažké zistiť príčinný vzťah medzi určitými postupmi poľnohospodára a úrovňou spôsobeného znečistenia alebo škody.

160

V prostredí poľnohospodárstva sa za vykonávanie zásady „znečisťovateľ platí“ považuje uplatňovanie obmedzení na poľnohospodárov (napríklad požiadavky stanovené v akčných programoch týkajúcich sa dusičnanov) bez poskytovania finančnej kompenzácie. Na druhej strane, keď sa poľnohospodári odmeňujú za to, že sa dobrovoľne zapoja do činností súvisiacich so životným prostredím, napríklad v rámci opatrenia 214 – agroenvironmentálne platby, ide skôr o prípad zásady „poskytovateľ získa“ než zásady „znečisťovateľ platí“.

161

Jedným zo spôsobov pokrytia environmentálnych nákladov súvisiacich so znečistením (náklady na škody na životnom prostredí) je uplatňovanie vhodného systému pokút v prípade nedodržania obmedzení stanovených poľnohospodárom. V tomto smere Dvor audítorov zistil mnoho slabých stránok (pozri body 120, 130, 144 a 157). Krížové plnenie môže byť užitočnou, ale len čiastočnou odpoveďou na zásadu „znečisťovateľ platí“, keďže sankcie sa nepočítajú na základe nákladov spojených so spôsobenou škodou, a teda môžu predstavovať len časť týchto nákladov. V mnohých prípadoch sankcie nie sú úmerné závažnosti porušenia záväzkov vyplývajúcich z krížového plnenia zo strany poľnohospodára.

162

Ďalším spôsobom uplatňovania zásady „znečisťovateľ platí“ a pokrytia nákladov je využívanie hospodárskych nástrojov (napríklad environmentálne zdaňovanie hnojív alebo prípravkov na ochranu rastlín). Slovensko aj Česká republika plánovali vykonať analýzu používania hospodárskych nástrojov na tieto účely, zatiaľ čo Maďarsko ani Rumunsko vo svojich plánoch manažmentu povodia možné použitie hospodárskych nástrojov ani nespomenuli.

Komisia od členských štátov nepožaduje zaistenie pokrytia nákladov na difúzne znečistenie

163

V rámcovej smernici o vode (článok 9) sa požaduje, aby sa zabezpečil primeraný príspevok rozličných spôsobov využívania vody¹¹¹ k pokrytiu nákladov¹¹² na vodohospodárske služby. Súlad s článkom 9 smernice je jedným z kritérií na posudzovanie splnenia konkrétnej ex ante kondicionality platnej v programovom období 2014 – 2020.

164

Komisia posudzovala plnenie článku 9 v súvislosti so schvaľovaním partnerských dohôd a konkrétnejšie s ohľadom na poľnohospodárstvo v súvislosti so schvaľovaním programov rozvoja vidieka na roky 2014 – 2020. V prípade všetkých štyroch členských štátov Komisia poznamenala, že náklady vyplývajúce z difúzneho znečistenia z poľnohospodárstva by sa mali vypočítať a zahrnúť do hospodárskej analýzy nákladov a ich pokrytia. Nepožaduje však akčný plán od členských štátov, v ktorých nie je zabezpečené pokrytie nákladov na difúzne znečistenie alebo sa im náklady hradia len čiastočne.

165

V oznámení z roku 2015¹¹³ Komisia uviedla, že opatrenia obsiahnuté v plánoch manažmentu povodia zamerané na zaistenie pokrytia environmentálnych nákladov a nákladov na zdroje sú obmedzené. Zatiaľ však nevydala žiadne usmernenia týkajúce sa možných spôsobov pokrytia nákladov a najlepších postupov v tejto oblasti.

12Podľa prílohy II k rámcovej smernici o vode musia členské štáty identifikovať útvary povrchovej vody a útvary podzemnej vody.

13V prípade vodných útvarov, ktorých fyzická štruktúra bola výrazne zmenená, aby slúžili na rôzne účely (napríklad plavba, ochrana pred povodňami, vodné elektrárne a poľnohospodárstvo), v mnohých prípadoch nie je z ekonomického hľadiska uskutočniteľné ani žiaduce vzdať sa takéhoto využívania a odstrániť fyzické úpravy. Preto sa v prípade takto výrazne upravených vodných útvarov podľa smernice neposudzuje stav, ale ich potenciál.

14V prípade prioritných látok uvedených v prílohe X k rámcovej smernici o vode sú normy environmentálnej kvality stanovené na úrovni EÚ. V prípade ostatných látok stanovujú normy environmentálnej kvality členské štáty.

15Členské štáty musia vybrať konkrétne znečisťujúce látky, ktoré majú pre dotknuté povodie osobitný význam.

16Koncentrácia konkrétnej znečisťujúcej látky alebo skupiny znečisťujúcich látok vo vode, sedimente alebo biote, ktorá by sa nemala prekročiť, aby sa chránilo ľudské zdravie a životné prostredie.

17V prípade Českej republiky, kde do povodia Dunaja patrí len časť jej územia, sa odkazuje na plán manažmentu povodia pre Dunaj (a plány pre čiastkové povodia riek Dyje a Morava).

18Automaticky to neznamená, že nie sú dostupné iné informácie na úrovni členského štátu, nie sú však uvedené v plánoch manažmentu povodia.

19Tie zahŕňajú: i) pre vypúšťanie z bodových zdrojov: požiadavku na predchádzajúcu reguláciu alebo povolenie, alebo registráciu na základe všeobecných záväzných pravidiel; ii) pre difúzne zdroje: opatrenia na predchádzanie alebo kontrolu vstupu znečisťujúcich látok, a iii) opatrenia, ktoré sa považujú za primerané na pokrytie nákladov na vodohospodárske služby.

20Keďže v mestských oblastiach je veľa nepriepustných plôch, voda zo zrážok alebo roztopeného snehu nemôže vsiaknuť do zeme, a preto odteká, pričom so sebou nesie všetky druhy znečisťujúcich látok.

21V osobitnej správe č. 2/2015 (body 53 až 55) Dvor audítorov poznamenal, že v prípade preťaženia vo všeobecnosti chýbajú informácie o jeho rozsahu a parametroch znečistenia. V Českej republike, Maďarsku a Rumunsku navyše neexistovali nijaké právne požiadavky na prijateľný počet prípadov ani objem preťažovania alebo na zmiešavací pomer. Na Slovensku takéto požiadavky existujú a určujú požadovanú veľkosť retenčných komôr. Objem ani zmiešavací pomer vypúšťanej vody sa však nemusia monitorovať.

22V osobitnej správe č. 23/2012 s názvom Podporovala sa regenerácia priemyselných a vojenských lokalít zo štrukturálnych opatrení EÚ úspešne? Dvor audítorov uviedol mnoho prekážok, ktoré bránia stanoveniu priorít v oblasti regenerácie lokalít (napríklad chýbajúce úplné a vhodné registre kontaminovaných lokalít) (pozri body 37 až 44) (http://eca.europa.eu).

23V tejto súvislosti sa v dokumente OECD: Kvalita vody a poľnohospodárstvo: riešenie politickej výzvy, ktorý bol zverejnený v roku 2012, uvádza, že riešenie problémov udržateľného riadenia kvality vody v poľnohospodárstve si vyžaduje vysokú mieru politickej angažovanosti.

24Hnojivá obsahujú aktívne látky, najmä jednu alebo viacero z týchto látok: dusík, fosfát a hydroxid draselný (potaš).

25SWD(2012) 379 final zo 14. novembra 2012, správy jednotlivých členských štátov pripojené k správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní rámcovej smernice o vode (2000/60/ES): plány manažmentu povodia a SWD(2015) 50 final z 9. marca 2015: Správa o pokroku pri vykonávaní rámcovej smernice o vode, programov opatrení, ktorá dopĺňa oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o rámcovej smernici o vode a smernici o záplavách: opatrenia na dosiahnutie „dobrého stavu“ vody v EÚ a zníženie povodňových rizík.

26Partnerská dohoda je strategickým plánom, o ktorom rokuje Komisia a vnútroštátne orgány a ktorého investičné priority sa týkajú európskych štrukturálnych a investičných fondov.

27V prípade, že sa ex ante kondicionality vymedzené v nariadeniach EÚ neplnia, je potrebné pripraviť akčné plány zaisťujúce splnenie do 31. decembra 2016.

28Operačný program bol schválený v apríli 2015.

29Konečné lehoty na vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd: Česká republika: 31. 12. 2010, Maďarsko: 31. 12. 2015, Rumunsko: 31. 12. 2018 a Slovensko: 31. 12. 2015.

30Záťaž je biologicky rozložiteľné organické znečistenie aglomerácie vyjadrené v p. e. Jeden p. e. zodpovedá záťaži kanalizácie spôsobenej znečistením, ktoré vyprodukoval jeden obyvateľ, a predstavuje množstvo biologicky rozložiteľného organického znečistenia s biochemickou spotrebou kyslíka za päť dní rovnajúcou sa 60 g za deň.

31Pozri osobitnú správu č. 2/2015, body 21 a 22.

32Údaje poskytnuté členskými štátmi Komisii v roku 2010 za obdobie 2007/2008 a v polovici roku 2014 za obdobie 2011/2012.

33Podľa údajov za rok 2012, ktoré poskytli členské štáty Komisii, záťaž z aglomerácií s p. e. rovnajúcim sa 2 000 alebo vyšším, ktoré dodržiavali limity smernice, je takáto: i) N celk.: Česká republika: 83 %, Maďarsko: 33 %, Slovensko: 60 % a ii) P celk.: Česká republika: 77 %, Maďarsko: 39 %, Slovensko: 86 %.

34Podľa informácií, ktoré poskytli maďarské orgány Komisii, bolo percento zníženia záťaže vstupujúcej do čistiarní na úrovni 73,1 % pre N celk. a 74,4 % pre P celk.

35K 31. decembru 2014 príspevky EÚ vyčlenené na odpadovú vodu v rozpočte operačných programov v štyroch kontrolovaných členských štátoch dosiahli hodnotu 5,07 miliardy EUR.

36Pozri osobitnú správu č. 2/2015, body 24 až 26.

37Pozri osobitnú správu č. 2/2015, body 89 až 105.

38Pri niektorých parametroch sa vo vnútroštátnych právnych predpisoch všetkých štyroch členských štátov stanovujú prísnejšie limity ako v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd.

39V roku 2011 Česká republika uzákonila skupinu hodnôt emisných limitov, ktoré sú výsledkom používania najlepších dostupných techník. Tieto limity by mali zohľadňovať orgány vydávajúce povolenia, ak chcú určiť prísnejšie limity, než sú zákonné normy. V praxi to znamená, že tieto limity sú maximum, ktoré môžu orgány určiť. Väčšina z týchto hodnôt emisných limitov v štyroch preskúmavaných čistiarňach odpadových vôd, ktoré boli prísnejšie než limity určené smernicou alebo normami podľa vnútroštátneho práva, zodpovedá týmto maximálnym limitom.

40V Českej republike je záťaž v súlade s limitmi P celk. ešte vyššia: 97 %.

41Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/39/EÚ z 12. augusta 2013, ktorou sa menia smernice 2000/60/ES a 2008/105/ES, pokiaľ ide o prioritné látky v oblasti vodnej politiky (Ú. v. EÚ L 226, 24.8.2013, s. 1).

42Na úrovni EÚ existuje odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2001/331/ES zo 4. apríla 2001 stanovujúce minimálne kritériá na inšpekcie životného prostredia v členských štátoch (Ú. v. ES L 118, 27.4.2001, s. 41). Uvádzajú sa v ňom usmernenia týkajúce sa organizácie (vypracovanie inšpekčných plánov) a vykonávania kontrol (návštevy na mieste a podávanie správ).

43Ide o tieto orgány: v Českej republike je to Česká inšpekcia životného prostredia (ČIŽP), v Maďarsku je to Národné generálne riaditeľstvo pre riadenie katastrof v rámci ministerstva vnútra (od apríla 2014), v Rumunsku je to Národná správa rumunských vôd (ANAR) a na Slovensku je to Slovenská inšpekcia životného prostredia (SIŽP). Kontroly na úrovni čistiarní odpadových vôd môžu vykonávať aj iné orgány, napríklad orgány udeľujúce povolenie. Dvor audítorov sa vo svojom posúdení týmito kontrolami nezaoberal.

44Pozri osobitnú správu č. 2/2015, body 48 a 50.

45Vo svojich záveroch z 11. júna 2012 Rada požadovala zlepšenie kontrol a Výbor regiónov vo svojom stanovisku zdôraznil, že rovnaké podmienky a jednotné právne úkony možno zabezpečiť celoeurópskym rámcom pre vnútroštátne kontroly. Takisto poukázal na význam dobre vymedzenej úlohy Komisie súvisiacej s inšpekciou.

46V tejto správe sa neriešia sankcie podľa trestného práva (napríklad uväznenie).

47V Maďarsku je napríklad suma za kg znečistenia (konverzia z HUF s použitím výmenného kurzu z 31. 12. 2014: 315,54) 1,11 EUR pre N celk. a 7,29 EUR pre P celk. V Rumunsku je suma za kg znečistenia (konverzia z RON s použitím výmenného kurzu z 31. 12. 2014: 4,4828) 1,71 EUR pre N celk. a P celk.

48V Českej republike môže poplatok za nedodržanie podmienok povolenia dosahovať až 180 278 EUR (konverzia z CZK s použitím výmenného kurzu z 31. 12. 2014: 27,735). Na Slovensku môže byť pokuta za nedodržanie podmienok povolenia v rozsahu od 1 000 EUR až do trojnásobku ročného poplatku za znečistenie vody alebo 1 EUR na m³ vypustený za obdobie maximálne jedného roka.

49Článok 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (konsolidovaná verzia).

50V praxi to znamená, že len približne na 30 % subjektov vypúšťajúcich odpadovú vodu na Slovensku sa vzťahuje povinnosť zaplatiť poplatok.

51V Českej republike sa poplatok platí aj za objem vypustenej odpadovej vody, keď prekročí 100 000 m³/rok, pričom tento poplatok je nezávislý od miery znečistenia odpadovej vody.

52Hraničné hodnoty súvisia s: i)s objemom znečistenia (v kg/rok) a ii) koncentráciou znečisťujúcej látky vo vypustenej vode (v mg/l). Hraničné hodnoty sú nastavené tak, že v Českej republike je nepravdepodobné, že by čistiarne s kapacitou viac ako 10 000 p. e. platili poplatok za P celk. a Ninorg. Na Slovensku je nepravdepodobné, aby čistiarne s kapacitou rovnajúcou sa 2 000 p. e. alebo vyššou platili poplatok za celkové množstvo nerozpustných tuhých látok (NL) a čistiarne s kapacitou viac ako 10 000 p. e. poplatok za N celk. a P celk.

53Poplatok sa vždy účtuje v prípade vypúšťania do podzemných vôd.

54V pláne manažmentu povodia Českej republiky sa uvádza, že by bolo vhodné hodnotiť účinnosť systému poplatkov.

55V správe o štúdii výskumnej služby Európskeho parlamentu s názvom Water legislation: Cost of Non-Europe (Predpisy v oblasti vodného hospodárstva: náklady v prípade neexistencie EÚ) sa konštatuje, že prekážky brániace postačujúcemu využívaniu hospodárskych nástrojov sú spôsobené nedostatočnými znalosťami o používaní takýchto nástrojov. Dokument PE 536.369 zverejnený v máji 2015.

56V správe o štúdii výskumnej služby Európskeho parlamentu s názvom Water legislation: Cost of Non-Europe (Predpisy v oblasti vodného hospodárstva: náklady v prípade neexistencie EÚ) sa konštatuje, že na zlepšenie kontroly priemyselných chemických látok vo vode je potrebné zaviesť emisné kontroly, ktoré sa predpokladajú v rámcovej smernici o vode. Dokument PE 536.369 zverejnený v máji 2015.

57Smernica sa zaoberá okrem iného energetickým priemyslom, výrobou a spracovaním kovov a minerálov, chemickým priemyslom a odvetvím nakladania s odpadom.

58Ak priemyselné zariadenie, ktoré patrí do pôsobnosti smernice o priemyselných emisiách, vypúšťa do systému kanalizačnej siete, limity by mali byť stanovené podľa povolenia vydaného v dôsledku uplatňovania tejto smernice.

59Informácie o vlastných kontrolách pri nepriamom vypúšťaní odpadových vôd sú uvedené v osobitnej správe č. 2/2015, v bode 60.

60Prevádzkovatelia kanalizačných sietí/čistiarní komunálnych odpadových vôd, ktoré prijímajú odpadovú vodu, majú v Českej republike, Rumunsku a na Slovensku zo zákona stanovenú povinnosť vykonávať kontroly na mieste.

61To zodpovedá vypustenému množstvu nad rámec povoleného množstva (objem vynásobený koncentráciou, vyjadrený napríklad v mg/l).

62V zmluvách sa vo všeobecnosti stanovuje štandardné časové obdobie (zvyčajne od piatich do 30 dní), keď nemožno určiť presné časové obdobie, počas ktorého došlo k prekročeniu emisných limitov.

63Ďalšie kritériá: i) podzemné vody obsahujúce viac ako 50 mg dusičnanov na liter alebo ktoré môžu obsahovať viac ako 50 mg dusičnanov na liter, ak sa nepodniknú žiadne kroky, a ii) povrchové sladké vody, najmä tie, ktoré sa využívajú alebo plánujú využívať na odber pitnej vody, ktoré obsahujú alebo by mohli obsahovať viac ako 25 alebo 50 mg dusičnanov na liter, ako sa uvádza v smernici Rady 75/440/EHS zo 16. júna 1975 týkajúcej sa požadovanej kvality povrchových vôd určených na odber pitnej vody v členských štátoch (Ú. v. ES L 194, 25.7.1975, s. 26).

64Pásmo pôdy popri vodnom toku, v ktorom existujú obmedzenia poľnohospodárskej činnosti, napríklad obmedzenia hnojenia.

65Pozri konečnú správu predloženú Komisii v decembri 2011 s názvom Recommendations for establishing Action Programmes under Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (Odporúčania na vypracovanie akčných programov podľa smernice 91/676/EHS týkajúcich sa ochrany vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov) konzorciom [DLO-Alterra Wageningen UR, DLO-Plant research International Wageningen UR, NEIKER Tecnalia, Derio, Španielsko, Inštitút pre technológie a vedy o živej prírode (ITP), Varšava, Poľsko, Švédsky inštitút poľnohospodárskeho a environmentálneho inžinierstva (JTI), Uppsala]. Tieto odporúčania podľa klimatických pásiem boli dostupné až v roku 2011, teda 20 rokov po schválení smernice o dusičnanoch.

66Ide o tieto otázky: podmienky používania hnojiva na pôde v blízkosti vodných tokov, riadenie využívania pôdy (vrátane systémov striedania plodín) a udržiavanie minimálneho množstva vegetačného porastu počas daždivých období. Posledné dve nie sú povinné.

67Ide o tieto všeobecné poľnohospodárske a environmentálne podmienky: erózia pôdy (vrátane minimálneho obhospodarovania pôdy odrážajúceho špecifické miestne podmienky a udržiavania minimálneho pokrytia pôdy) a ochranné pásma popri vodných tokoch. Norma týkajúca sa erózie je platná od 1. 1. 2005 (alebo v prípade Rumunska od 1. 1. 2007) a norma týkajúca sa ochranných pásiem je vo všetkých štyroch kontrolovaných členských štátoch platná od 1. 1. 2012.

68V súvislosti s Rumunskom Dvor audítorov na základe vzorky plánov riadenia používania hnojív, ktoré sú pre isté poľnohospodárske podniky povinné, skonštatoval, že odporúčané množstvá hnojív, ako sú určené v agrochemických štúdiách, súvisia s obsahom dusíka aj fosforu.

69Najnovší list Českej republiky je z novembra 2014 a najnovší list Slovenska je z februára 2015. Česká republika už schválila zmeny existujúceho právneho základu s cieľom zohľadniť pripomienky Komisie.

70Hnojivá možno rozdeliť do dvoch kategórií: minerálne (nazývané aj chemické alebo anorganické) hnojivá a organické hnojivá (ako napríklad hnoj).

71Podľa údajov z Eurostatu (zmena v spotrebe dusíkatých hnojív v poľnohospodárstve) je miera nárastu 15 % v Českej republike, 7 % v Maďarsku, 7 % v Rumunsku a 32 % na Slovensku.

72Analýza stavu vodných útvarov, ktorá je východiskom plánov, sa mala aktualizovať v roku 2013 (aktualizácia sa mala začleniť do plánu manažmentu povodia na rok 2015), pričom ďalšia aktualizácia sa má vykonať v roku 2019 (a začleniť do plánu na rok 2021).

73Dôvodom sú napríklad odlišné metódy posudzovania alebo významný rozdiel v počte monitorovacích staníc.

74Platné v Českej republike, Maďarsku a na Slovensku od roku 2009 a v Rumunsku od roku 2012. V programovom období 2014 – 2020 sa číslo zmenilo na PH-1.

75V prípade Rumunska sa údaje týkajú obdobia rokov 2008 – 2011.

76V Maďarsku sa to týka kontrol vykonávaných u poľnohospodárov okrem chovateľov hospodárskych zvierat.

77Poľnohospodárske podniky s viac ako 100 dobytčími jednotkami kontroluje iný orgán. Podľa informácií obsiahnutých v správe o vykonávaní predloženej Komisii v roku 2012 v súvislosti so smernicou o dusičnanoch sa kontroly týkajú najmä problematiky skladovacej kapacity. Dvor audítorov nedostal žiadne informácie o tom, či sa kontroly vykonávajú u poľnohospodárov, ktorí nemajú hospodárske zvieratá, a v správe o vykonávaní predloženej Komisii v roku 2012 o tom neboli uvedené žiadne informácie.

78Integrovaná ochrana proti škodcom znamená dôsledné zváženie všetkých dostupných spôsobov ochrany rastlín a následné začlenenie vhodných opatrení. Tieto opatrenia by mali zabrániť rozvoju populácií škodcov a mali by udržať používanie prípravkov na ochranu rastlín a iných foriem zásahov na úrovniach, ktoré sú hospodársky a ekologicky odôvodnené a znižujú alebo minimalizujú ohrozenie ľudského zdravia a životného prostredia. Integrovaná ochrana proti škodcom kladie dôraz na pestovanie zdravých plodín pri najmenšom možnom narušení agro-ekosystémov a podporuje prirodzené mechanizmy na reguláciu škodcov.

79Pojem pesticíd (zahŕňajúci okrem iného ďalšie herbicídy, fungicídy a insekticídy) sa často používa synonymne s pojmom prípravky na ochranu rastlín. Pojem pesticíd je však širší a týka sa aj iných použití ako použitia na rastliny/plodiny, napríklad biocídov.

80S výnimkou inšpekcií, ktoré sa majú vykonať podľa článku 8 smernice 2009/128/ES, v ktorej sa uvádza, že všetky zariadenia na aplikáciu pesticídov sa musia skontrolovať do 26. novembra 2016.

81V programovom období 2014 – 2020 sa číslo zmenilo na PH-10.

82Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 zo 17. decembra 2013 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 549).

83Audit sa zaoberal týmito PH súvisiacimi s kvalitou vody: PH-3 v súvislosti s aplikáciou čistiarenského kalu na poľnohospodársku pôdu, PH-4 v súvislosti s uplatňovaním smernice o dusičnanoch, PH-9 v súvislosti s uvádzaním prípravkov na ochranu rastlín na trh.

84Minimálne požiadavky na používanie hnojív musia okrem iného zahŕňať kódex osvedčených postupov v oblasti poľnohospodárstva zavedený na základe smernice o dusičnanoch (pozri bod 102) pre poľnohospodárske podniky mimo pásiem ohrozených dusičnanmi a požiadavky týkajúce sa znečisťovania fosforom.

85Minimálne požiadavky týkajúce sa prípravkov na ochranu rastlín musia okrem iného zahŕňať požiadavky mať povolenie na používanie produktov a plniť povinnosti spojené s odbornou prípravou, požiadavky na bezpečné skladovanie, kontrolu používaných strojov a pravidlá používania pesticídov v blízkosti vody a iných citlivých miest v súlade s vnútroštátnou legislatívou.

86Napríklad plodiny ako kukurica, slnečnica a cukrová repa sú známe podporovaním erózie pôdy.

87Dvor audítorov vyjadril podobnú pripomienku v osobitnej správe č. 4/2014, bod 46.

88Podľa údajov uverejnených rumunským štatistickým úradom 54 % poľnohospodárskych podnikov má rozlohu menšiu než jeden hektár a tvorí takmer 10 % poľnohospodárskej pôdy.

89Nariadenie komisie (ES) č. 1122/2009 z 30. novembra 2009, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o krížové plnenie, moduláciu a integrovaný správny a kontrolný systém v rámci schém priamej podpory pre poľnohospodárov ustanovených uvedeným nariadením, ako aj podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o krížové plnenie v rámci schémy podpory ustanovenej pre odvetvie vinohradníctva a vinárstva (Ú. v. EÚ L 316, 2.12.2009, s. 65).

90Vo všetkých štyroch členských štátoch sa rizikové faktory používané na výber vzorky v priebehu rokov zmenili, v čom sa odrážajú isté ťažkosti pri stanovovaní vhodných faktorov.

91V nariadení Komisie sa stanovuje všeobecné zníženie vo výške 3 % udelenej sumy. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že žiadne zníženie neuplatnia alebo že túto mieru znížia na 1 %, alebo ju zvýšia maximálne na 5 %. Vyššie miery sa uplatňujú na opakované prípady neplnenia a na prípady, keď členský štát považuje neplnenie za úmyselné.

92Pozri osobitnú správu č. 8/2008, bod 69.

93V každom zo štyroch kontrolovaných členských štátov existuje jeden program rozvoja vidieka.

94Dvor audítorov vyjadril podobnú pripomienku v osobitnej správe č. 4/2014, bod 52.

95Zatiaľ čo posudzovanie životného prostredia pre programy rozvoja vidieka bolo vypracované v roku 2006, environmentálne analýzy vykonávané v kontexte plánov manažmentu povodia sa mali dokončiť až do 2. decembra 2004 (článok 5 rámcovej smernice o vode).

96Nariadenie Komisie (ES) č. 1974/2006 z 15. decembra 2006, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 368, 23.12.2006, s. 15).

97V Rumunsku skladovacie nádoby vo všeobecnosti sprístupňujú miestne orgány. Tieto orgány neboli oprávnené na získanie dotácie z programu rozvoja vidieka.

98Štyri členské štáty vyčlenili v programovom období 2014 – 2020 na to isté opatrenie menej finančných prostriedkov. Ide najmä o Slovensko (o 63 % menej) a Maďarsko (o 43 % menej).

99Podľa dokumentu o zlepšení kvality vody v dôsledku zalesňovania v poľnohospodárskom povodí v Dánsku ilustrovanom na modeli INCA od autorov A. Bastrupa-Birka a P. Gundersen, ktorý bol zverejnený v časopise Hydrology and Earth System Sciences, 8(4), 764 – 777, zmena využívania pôdy a prechod od intenzívneho poľnohospodárstva na les výrazne znižuje unikajúce prúdenie dusíka do podzemnej a povrchovej vody, do veľkej miery vďaka upusteniu od používania dusíkatých hnojív a hnoja.

100Údaje vykázané Komisii pre vopred určený ukazovateľ R6 – oblasť úspešného hospodárenia na pôde prispievajúca ku kvalite vody: Česká republika: 844 717 ha (alebo 20 % celkovej poľnohospodárskej pôdy) a Maďarsko: 59 959 ha (alebo 1 % celkovej poľnohospodárskej pôdy).

101Slovensko tiež vykázalo 348 860 ha v rámci opatrenia 226 – obnova potenciálu lesného hospodárstva a zavedenie preventívnych opatrení. Keďže hlavným zámerom je obnoviť lesy poškodené prírodnými katastrofami a požiarmi, nie je tu priamy vplyv na kvalitu vody, pretože týmto krokom sa nerozširuje lesná pôda.

102Trávnaté porasty môžu obmedzovať eróziu pôdy. Aj kvalita pôdy je vo všeobecnosti lepšia ako pri ornej pôde a umožňuje lepší a/alebo výdatnejší prienik dažďa. Tým sa zmierňuje odtok (ktorý zahŕňa živiny prítomné v pôde alebo na nej).

103Zmenou plodín sa dá zmierniť erózia pôdy alebo sa jej dá predísť.

104Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1).

105Články 11, 12 a 25 nariadenia Komisie (EÚ) č. 65/2011 z 27. januára 2011, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005, pokiaľ ide o realizáciu kontrolných postupov a krížového plnenia pri opatreniach na podporu rozvoja vidieka (Ú. v. EÚ L 25, 28.1.2011, s. 8).

106Ubezpečenie o tom, že zavedené kontrolné systémy poskytujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť príslušných operácií.

107Pozri osobitnú správu č. 23/2014: Chyby vo výdavkoch na rozvoj vidieka: aké sú príčiny a ako sa riešia?, body 59, 62, 64 a 65 (http://eca.europa.eu).

108Miera 5 % (pozri bod 155) znamená pravdepodobnosť, že poľnohospodár bude v priemere kontrolovaný raz za 20 rokov.

109V krajných prípadoch, keď poľnohospodári nedodržia žiadnu z povinností a vráti sa celá suma pomoci, by sa poľnohospodári mohli ocitnúť v rovnakej situácii, ako keby neprijali žiadny záväzok.

110Preambula 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 56) zmenená a doplnená smernicou 2006/21/ES (Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 15) a smernicou 2009/31/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

111Zahŕňa to rôzne činnosti, ktoré majú výrazný vplyv na stav vody.

112Náklady na vodohospodárske služby zahŕňajú environmentálne náklady a náklady na zdroje. Environmentálne náklady sú náklady na škody na životnom prostredí, ekosystémoch a tých, čo používajú životné prostredie, spôsobené využívaním vody (napr. zníženie ekologickej kvality vodných ekosystémov alebo salinizácia či degradácia produktívnej pôdy). Náklady na zdroje predstavujú náklady na ušlé príležitosti, ktoré sa vzťahujú na iné možnosti používania, pre vyčerpanie zdrojov nad rámec prirodzenej miery dopĺňania alebo obnovy (napr. v súvislosti s nadmerným čerpaním podzemnej vody).

113COM(2015) 120 final z 9. marca 2015 s názvom Rámcová smernica o vode a smernica o povodniach: opatrenia na dosiahnutie „dobrého stavu“ vody v EÚ a zníženie povodňových rizík.

Závery a odporúčania

166

Ak chcú dané štyri členské štáty dosiahnuť dobrú kvalitu povrchovej vody, hlavný cieľ rámcovej smernice o vode, majú ešte čo robiť. Budú musieť zintenzívniť svoje úsilie o rýchlejšie dosahovanie pokroku v súvislosti s kvalitou vody.

Používanie plánov manažmentu povodia ako nástroja na dosahovanie lepšej kvality vody

167

Zavedenie plánu manažmentu povodia ako nástroja na integrovaný manažment vodných zdrojov patrilo medzi silné stránky rámcovej smernice o vode z roku 2000, v praxi sa však v plánoch nachádzajú nedostatky, pokiaľ ide o identifikáciu zdrojov znečistenia a vymedzenie nápravných opatrení.

168

Pri porovnaní plánov manažmentu povodia z roku 2009 s návrhom ich aktualizácií z roku 2015 pre tieto štyri členské štáty sa ukázalo len malé zlepšenie ekologického a chemického stavu vodných útvarov. Dvor audítorov však konštatuje, že pokrok v prípade jednotlivých prvkov celkového stavu môže zakrývať uplatňovanie pravidla „one out all out“¹¹⁴. Táto malá miera zlepšenia sa dala očakávať, ak sa vezme do úvahy veľký počet vodných útvarov, pre ktoré bola udelená výnimka z lehoty v roku 2015, pokiaľ ide o dosiahnutie dobrého stavu (pozri body 26 až 27 a 45 až 46).

169

Nedostatky v monitorovacích systémoch štyroch členských štátov viedli k nedostatku údajov o type znečistenia, v dôsledku ktorého nebol dosiahnutý dobrý stav vodného útvaru, ako aj o relatívnom význame rôznych zdrojov znečistenia. Porovnateľnosť údajov ovplyvnila aj skutočnosť, že medzi štyrmi členskými štátmi boli veľké rozdiely v množstve konkrétnych hodnotených fyzikálno-chemických znečisťujúcich látok. Nedostatok ucelených údajov bráni v identifikácii zacielených a nákladovo účinných opatrení (pozri body 28 až 32).

170

Členské štáty prejavili obmedzené ambície, pokiaľ ide o určenie opatrení na nápravu situácie, v dôsledku čoho majú plány manažmentu povodia v tomto ohľade len obmedzenú pridanú hodnotu (pozri body 33 až 41), keďže:

–sa zameriavajú na základné opatrenia, t. j. na vykonávanie existujúcich právnych predpisov (smerníc EÚ),

–a ostatné základné a doplnkové opatrenia sa buď nevzťahujú na všetky problémy znečistenia, nezahŕňajú posúdenie príležitosti, ktorú ponúkajú niektoré nástroje, alebo ich rozsah nie je jasný.

171

Očakávaný vplyv rôznych opatrení sa navyše v plánoch manažmentu povodia uvádza prinajlepšom len čiastočne. Informácie o sumách finančných prostriedkov, ktoré sú potrebné na vykonávanie opatrení, ako aj o ich pravdepodobnej dostupnosti sú neúplné. Nie vždy je zabezpečená koordinácia medzi subjektmi pripravujúcimi plány manažmentu povodia a subjektmi, ktoré schvaľujú a prideľujú finančné prostriedky (pozri body 42 až 44).

172

Komisia v spolupráci s členskými štátmi vypracovala usmernenia týkajúce sa uplatňovania rámcovej smernice o vode. Okrem toho Komisia predložila členským štátom konkrétne odporúčania k plánom manažmentu povodia z roku 2009 v niekoľkých svojich oznámeniach. Komisia nezačala v prípade daných štyroch členských štátov konania o porušení povinnosti v súvislosti s nedostatkami, ktoré boli zistené v plánoch z roku 2009. Opatrenia uvedené v operačných programoch na roky 2014 – 2020 v dôsledku neplnenia príslušnej ex ante kondicionality nepokryli všetky tieto nedostatky. Komisia sa namiesto toho spolieha na dobrú vôľu členských štátov a ich záväzok zintenzívniť úsilie na základe žiadostí, ktoré boli zaznamenané v zápisniciach z dvojstranných stretnutí. Aj v plánoch manažmentu povodia z roku 2015 sa nachádza veľký počet výnimiek z termínu na dosiahnutie dobrého stavu vody, pričom mnohé z nedostatkov, ktoré zistil Dvor audítorov a Komisia pri identifikácii vhodných opatrení, stále pretrvávajú (pozri body 47 až 50).

Odporúčanie 1

Komisia by mala:

a)poskytnúť usmernenia týkajúce sa diferencovanejšieho vykazovania pokroku v oblasti kvality vody, ktorý je v súčasnosti zamaskovaný uplatňovaním pravidla „one out all out“;

b)rozvíjať porovnateľnosť údajov napríklad znižovaním rozdielov v počte fyzikálno-chemických látok, ktoré sa posudzujú v rámci ekologického stavu;

c)pokračovať v nadväzných činnostiach pri sledovaní pokroku členských štátov pri dosahovaní dobrej kvality vody, čo je cieľom rámcovej smernice o vode.

Členské štáty by mali:

d)zaistiť, aby sa pri monitorovaní dobrej kvality vody získavali presné informácie o situácii a pôvode znečistenia podľa vodného útvaru, aby sa umožnilo lepšie zacielenie a zvýšila sa účinnosť nápravných opatrení. V prípade poľnohospodárstva by to napríklad mohlo znamenať nájdenie účinnej kombinácie povinných a dobrovoľných opatrení;

e)v plánoch manažmentu povodia uvádzať: i) jasné odôvodnenie využitia výnimiek z lehôt stanovených v rámcovej smernici o vode; ii) informácie o spôsobe financovania vykonávania opatrení a iii) informácie o očakávanom vplyve opatrení;

f)zaistiť koordináciu medzi orgánmi vymedzujúcimi opatrenia v plánoch manažmentu povodia a orgánmi schvaľujúcimi projekty, ktoré sa majú financovať.

Vykonávanie opatrení na zníženie znečistenia spôsobeného komunálnymi a priemyselnými odpadovými vodami

173

Členské štáty dosiahli pokrok pri odstraňovaní organického znečistenia a znečistenia živinami z odpadových vôd vypúšťaných čistiarňami komunálnych odpadových vôd. Nástroje dostupné na obmedzovanie znečistenia odpadových vôd, napríklad mechanizmus presadzovania a poplatok za znečistenie vody, sa však nevyužívali tak efektívne, ako to bolo možné.

Aglomerácie

174

Pokiaľ ide o vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd (pozri body 53 až 65) a základné opatrenie týkajúce sa znečistenia z aglomerácií, dosiahol sa pokrok pri zbere odpadovej vody (t. j. zvýšenie počtu domácností pripojených ku kanalizačnej sieti a čistiarni) a pri vhodnom čistení odpadovej vody. Všetky štyri členské štáty však zaostávali za harmonogramom svojich priebežných alebo konečných lehôt na vykonávanie smernice (pozri aj závery a odporúčania v osobitnej správe č. 2/2015).

175

V plánoch manažmentu povodia z roku 2009 chýbali informácie o ostatných základných a doplnkových opatreniach potrebných pre vodné útvary, v prípade ktorých sa nedosiahol dobrý stav:

–v prípade odpadových vôd, ktoré zatiaľ neboli pripojené k čistiarni, sa neuvádzalo, ako sa bude riešiť záťaž (záťaž z aglomerácií s p. e. rovnajúcim sa 2 000 alebo vyšším smerujúca do individuálnych systémov a záťaž z aglomerácií s p. e. menším ako 2 000) (pozri body 58 až 60),

–nikde sa neuvádza, pre ktoré čistiarne komunálnych odpadových vôd treba stanoviť prísnejšie emisné limity (s výnimkou rumunského plánu) (pozri body 66 až 68),

–nerieši sa problém znečisťujúcich mikrolátok. V štyroch členských štátoch neexistujú žiadne ustanovenia EÚ ani vnútroštátne právne ustanovenia, v ktorých by sa určovali emisné limity (pozri body 69 až 70).

176

Pokiaľ ide o mechanizmus presadzovania, Dvor audítorov dospel k záveru, že systém vlastných kontrol vytekajúcej vody, ktoré majú vykonávať prevádzkovatelia čistiarní odpadových vôd, bol celkovo uspokojivý. V systéme verejných inšpekcií sú však nedostatky, keďže frekvencia inšpekcií nie je predpísaná a v niektorých členských štátoch bola nízka (Slovensko) alebo sa nedala posúdiť (Maďarsko). V Rumunsku majú kontroly navyše len obmedzený odrádzajúci účinok, keďže pri prekročení limitov sa pred udelením pokuty uprednostňuje varovanie (pozri body 71 až 78).

177

Podľa zásady „znečisťovateľ platí“ majú poplatok za znečistenie vody platiť subjekty vypúšťajúce odpadovú vodu, ale v Českej republike, Rumunsku a na Slovensku sa vyskytujú isté výnimky. Poplatok sa neukladá za všetky parametre vyjadrujúce organické znečistenie a znečistenie živinami a jeho výška podľa znečisťujúcej látky (podľa vypúšťania v mg/l) sa v štyroch členských štátoch výrazne líši. V Českej republike a na Slovensku môže poplatok fungovať ako stimul na dodržiavanie emisných limitov stanovených v povoleniach pre niektoré parametre (keďže ak sa dodržia, neplatí sa žiadny poplatok), zatiaľ čo v Maďarsku a niekedy aj v Rumunsku môže poplatok fungovať ako stimul plnenia povinností nad rámec emisných limitov pri parametroch, za ktoré je splatný poplatok. To, či funguje ako stimul, závisí od splatnej sumy: ani v jednom pláne manažmentu povodia sa neposudzoval ich odrádzajúci účinok (pozri body 79 až 82).

Priemyselné zariadenia

178

Do pôsobnosti smernice o priemyselných emisiách patria určité kategórie priemyselných zariadení (základné opatrenie). Emisné limity vychádzajú zo záverov, ktoré prijala Komisia, o najlepších dostupných technikách pre jednotlivé typy priemyslu. Do konca roka 2015 bolo prijatých len sedem takýchto záverov (pozri bod 85).

179

V plánoch manažmentu povodia z roku 2009 chýbali ostatné základné opatrenia a doplnkové opatrenia pre vodné útvary, ktoré nedosahujú dobrý stav. Neboli prijaté žiadne opatrenia zacielené na konkrétne znečisťujúce látky alebo konkrétne subjekty vypúšťajúce odpadové vody (napríklad uvedenie konkrétnych látok alebo limitov, ktoré sa majú nachádzať v povoleniach na vypúšťanie). Maďarsko a Slovensko však do svojich plánov manažmentu povodia ako opatrenia zahrnuli aj kontrolu postupov udeľovania povolení alebo konkrétnych povolení. Dvor audítorov však zistil, že kontrola nie je účinná, keďže má rôzne slabé stránky a niektoré faktory sa opomínajú (pozri body 87 až 92).

180

Dvor audítorov dospel k záveru, že (pozri body 89 až 91):

–pri stanovovaní emisných limitov sa príslušné orgány do istej miery spoliehajú na informácie, ktoré im poskytnú samotné subjekty vypúšťajúce odpadové vody. Ide najmä o prípady, keď sú vo vnútroštátnych právnych ustanoveniach limity určené len ako usmernenie alebo nie sú určené vôbec,

–povolenia na vypúšťanie odpadovej vody pre čistiarne komunálnych odpadových vôd prijímajúcich priemyselnú odpadovú vodu len niekedy obsahujú limity znečisťujúcich látok okrem organického materiálu a živín.

181

Pokiaľ ide o mechanizmus presadzovania, v prípade nepriameho vypúšťania cez verejnú kanalizačnú sieť sa vykonáva málo verejných inšpekcií zariadeniami, ktoré nespadajú do pôsobnosti smernice o priemyselných emisiách. Namiesto toho vo väčšine prípadov (85 % zo vzorky 28 kontrolovaných čistiarní) vykonávali kontroly na mieste v lokalitách priemyselných zariadení prevádzkovatelia čistiarní komunálnych odpadových vôd. Pokuty ukladané v Českej republike a na Slovensku však majú pravdepodobne obmedzený odrádzajúci účinok. Pokiaľ ide o inšpekcie v subjektoch, ktoré priamo vypúšťajú odpadové vody, situácia sa podobá tej, ktorá je opísaná v bode 176 (inšpekcie v čistiarňach komunálnych odpadových vôd) (pozri body 93 až 97).

182

Poplatok za znečistenie vody môže len zriedka slúžiť ako stimul na dodržiavanie emisných limitov stanovených v povoleniach alebo na prijatie krokov nad rámec týchto limitov, keďže poplatok sa platí len za obmedzený počet znečisťujúcich látok (organické zložky, živiny a niekoľko ťažkých kovov) (pozri bod 98).

Odporúčanie 2

Komisia by mala:

a)posúdiť, ako sa dajú najlepšie stanoviť záväzné kritériá pre účinné inšpekcie členských štátov čistiarní komunálnych odpadových vôd, ktoré nespadajú do pôsobnosti smernice o priemyselných emisiách.

Členské štáty by mali:

b)uviesť, v prípade ktorých vodných útvarov sú vzhľadom na ich neuspokojivú kvalitu potrebné opatrenia vzťahujúce sa na konkrétne subjekty vypúšťajúce odpadové vody. V prípade čistiarní komunálnych odpadových vôd to bude zahŕňať stanovenie emisných limitov v povoleniach, ktoré sú prísnejšie ako zákonom stanovené limity parametrov organického znečistenia a znečistenia živinami, ako aj stanovenie limitov prioritných a iných chemických látok a znečisťujúcich mikrolátok;

c)posúdiť a zabezpečiť účinnosť mechanizmov presadzovania, najmä pokrytie, ktoré sa má dosiahnuť, a odrádzajúci účinok ukladaných pokút;

d)posúdiť potenciál využitia poplatku za znečistenie vody ako hospodárskeho nástroja a ako spôsobu uplatňovania zásady „znečisťovateľ platí“ minimálne pre hlavné látky, ktoré negatívne ovplyvňujú kvalitu vody.

Vykonávanie opatrení na riešenie difúzneho znečistenia z poľnohospodárstva

183

Členské štáty vo všeobecnosti lepšie využívali smernicu o dusičnanoch, neochotne však pristupovali k maximálnemu využitiu dostupných nástrojov, ako sú mechanizmy presadzovania, normy GAEC v rámci krížového plnenia, opatrenia v oblasti rozvoja vidieka a zásada „znečisťovateľ platí“.

184

Pokiaľ ide o vykonávanie smernice o dusičnanoch, čo je základné opatrenie týkajúce sa znečistenia z poľnohospodárstva, Česká republika, Maďarsko a Rumunsko postupne sprísňovali požiadavky, ktoré majú dodržiavať poľnohospodári v pásmach ohrozených dusičnanmi. Tento krok bol predovšetkým výsledkom konania Komisie. Slovensko dostatočne nepostupovalo podľa odporúčaní Komisie, a preto Komisia v roku 2012 začala konanie o porušení povinnosti proti Slovensku (pozri body 101 až 110).

185

Napriek zlepšeniu v troch členských štátoch stále existuje priestor na sprísňovanie požiadaviek (pozri body 111 až 115).

186

Trend v oblasti eutrofizácie sa vzhľadom na neporovnateľné skupiny údajov nedá posúdiť. Dvor audítorov konštatuje, že obdobie vykazovania podľa smernice o dusičnanoch sa nezhoduje s obdobím podľa rámcovej smernice o vode (pozri body 113 až 114).

187

V súvislosti s ostatnými základnými a doplnkovými opatreniami (pozri body 123 až 129 a 135 až 137) Dvor audítorov dospel k záveru, že:

–opatrenia riešiace používanie pesticídov boli buď nejasné, alebo sa odvolávali na akčné plány v oblasti pesticídov. V týchto plánoch však čiastočne chýbali vyčíslené ciele, lehoty na vykonávanie a informácie o finančných prostriedkoch potrebných na vykonávanie opatrení. Komisia do polovice roku 2015 nezačala žiadne konanie o porušení povinnosti v súvislosti so zistenými nedostatkami v týchto plánoch,

–je priestor na sprísnenie noriem GAEC a minimálnych požiadaviek v oblasti rozvoja vidieka. Komisia systematicky neposudzuje primeranosť požiadaviek z hľadiska ich účinnosti dosiahnuť ciele politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva, len ich existenciu a relevantnosť,

–členské štáty nestanovili limity pre množstvo fosforu v hnojivách aplikovaných do pôdy (kg/ha),

–členské štáty sa zväčša spoliehajú na dobrovoľné agroenvironmentálne opatrenia.

188

Potenciál opatrení v oblasti rozvoja vidieka na riešenie problémov týkajúcich sa kvality vody sa nevyužíva v plnej miere (pozri body 145 až 154):

–V programovom období 2007 – 2013 sa rôzne agroenvironmentálne záväzky týkajúce sa kvality vody vzťahovali na 15 % až 30 % poľnohospodárskej pôdy. Väčšina z toho sa však týka záväzkov poľnohospodárov súvisiacich so zachovávaním existujúcich trávnatých porastov. Zachovávanie je síce pozitívne, nevedie však k zlepšovaniu kvality vody. Okrem toho, keďže tieto povinnosti treba plniť počas obmedzeného obdobia piatich až siedmich rokov, dlhodobý vplyv na kvalitu vody nemusí byť zabezpečený,

–obmedzenia objemu dusíkatých hnojív použitých na hektár pôdy sa blížia k priemeru používanému v Rumunsku a na Slovensku alebo ho mierne prekračujú, dodatočné prínosy pre kvalitu vody sú však pravdepodobne malé.

189

Poľnohospodár môže podliehať súboru mechanizmov presadzovania: kontroly krížového plnenia regulované EÚ a kontroly platieb v rámci rozvoja vidieka, ako aj vnútroštátne kontroly v rámci smernice o dusičnanoch a v oblasti prípravkov na ochranu rastlín (pozri body 116 až 122, 130 až 132, 138 až 144 a 155 až 157). Všetky tieto kontroly ovplyvňujú vlastné obmedzenia, napríklad dôležité dôkazy majú podobu vyhlásení samotných poľnohospodárov. Okrem toho:

–odrádzajúci účinok pri krížovom plnení a kontrolách v rámci rozvoja vidieka je obmedzený. Hlavným dôvodom je ich nastavenie: nízke pokrytie (1 % a 5 %) a sankcie (zníženie pomoci), ktoré sú nižšie ako náklady na dodržiavanie povinností. Podobné slabiny majú aj vnútroštátne kontroly podľa smernice o dusičnanoch,

–všetky kontrolované členské štáty s výnimkou Slovenska vo svojich akčných plánoch v oblasti pesticídov uviedli, že je potrebné posilniť presadzovanie povinností súvisiacich s pesticídmi. V čase auditu v štyroch členských štátoch nebolo špecifikované pokrytie, ktoré sa má dosiahnuť ich kontrolami, ani pokuty za všetky typy porušení.

190

Zásada integrovanej ochrany proti škodcom sa navyše stane povinnou požiadavkou v rámci krížového plnenia až vtedy, keď sa dosiahne pokrok v takých oblastiach ako usmernenia, odborná kvalifikácia a vymedzenie overiteľných požiadaviek (pozri bod 131).

191

Uplatňovanie zásady „znečisťovateľ platí“ v oblasti difúzneho znečistenia z poľnohospodárstva sa stretáva s metodologickými problémami. Za bežný spôsob uplatňovania zásady „znečisťovateľ platí“ sa považuje stanovenie povinností poľnohospodárom bez poskytnutia finančnej kompenzácie (ako je to v prípade akčných programov týkajúcich sa dusičnanov). Ukladaním pokút v prípade neplnenia povinností možno zabezpečiť kompenzáciu za náklady spôsobené znečistením. Dvor audítorov však pri používaní pokút odhalil niekoľko nedostatkov. Ďalším spôsobom uplatňovania zásady je používanie environmentálnych daní (napríklad dane z hnojív alebo pesticídov) a v Českej republike a na Slovensku plánujú preskúmať využívanie takýchto daní. Komisia od štyroch členských štátov nepožadovala, aby podnikli konkrétne kroky na zaistenie pokrytia nákladov, ani nevydala usmernenia týkajúce sa možných spôsobov pokrytia nákladov (pozri body 158 až 165).

Odporúčanie 3

Komisia by mala:

a)pokračovať vo svojom úsilí zabezpečiť, aby členské štáty čo najlepšie využívali požiadavky v rámci akčných programov týkajúcich sa dusičnanov a aby vykonávali akčné plány v oblasti pesticídov v primeranom časovom období;

b)systematicky posudzovať nielen existenciu, ale aj primeranosť noriem GAEC a minimálnych požiadaviek prijatých členskými štátmi;

c)zvážiť zavedenie povinnosti stanoviť obmedzenia množstva fosforu v hnojivách aplikovaných do pôdy, ako je to v prípade dusíka;

d)znížiť pravdepodobnosť dvojitého vykazovania eutrofizácie zo strany členských štátov, a to zosúladením vykazovania v rámci smernice o dusičnanoch a rámcovej smernice o vode, a podporovať využívanie usmernení z roku 2009 o posudzovaní eutrofizácie, aby sa v rámci oboch smerníc používali rovnaké hodnotiace parametre;

e)poskytnúť usmernenia týkajúce sa možných spôsobov pokrytia nákladov v oblasti difúzneho znečistenia.

Členské štáty by mali:

f)stanoviť požiadavky v akčných plánoch týkajúcich sa dusičnanov, v akčných plánoch týkajúcich sa pesticídov, v rámci GAEC a pre agroenvironmentálne platby, ktoré sú dostatočne ambiciózne, aby sa prostredníctvom nich dosiahlo zníženie vstupu hnojív a pesticídov a primeraná ochrana pred eróziou;

g)posúdiť potenciál využívania hospodárskych nástrojov (ako sú environmentálne dane) ako stimulov na obmedzenie znečisťovania a ako spôsobu uplatňovania zásady „znečisťovateľ platí“.

Komisia a členské štáty by na základe súboru mechanizmov presadzovania (európskych aj vnútroštátnych) mali identifikovať spôsoby zjednodušenia nastavenia a vykonávania kontrol a zabezpečenia ich účinnosti.

Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 9. decembra 2015.

Za Dvor audítorov

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
predseda

114Konečný stav vodného útvaru sa určuje podľa najhoršieho prvku zisteného v procese posudzovania.

Prílohy

Príloha I

Prehľad oblasti povodia Dunaja

© Medzinárodná komisia na ochranu rieky Dunaj (ICPDR).

Príloha II

Znečistenie útvarov povrchovej vody
(Plány manažmentu povodia z roku 2009)

1. Percento útvarov povrchovej vody, ktoré sú vystavené rôznym zdrojom znečistenia

Zdroje znečistenia | Česká republika | Maďarsko | Rumunsko | Slovensko
Bodové zdroje | 46% | 19% | 8% | Žiadne údaje
Difúzne zdroje | 61% | 25% | 32% | Žiadne údaje

Zdroj: Informácie poskytnuté členskými štátmi prostredníctvom WISE.

2. Percento útvarov povrchovej vody, ktoré sú vystavené rôznym druhom znečistenia

Druh znečistenia | Česká republika | Maďarsko | Rumunsko | Slovensko
Organické obohacovanie | 31% | 27% | 13% | Žiadne údaje
Obohacovanie živinami | 61% | 45% | 32% | Žiadne údaje
Kontaminácia prioritnými látkami alebo inými špecifickými znečisťujúcimi látkami | 31% | 2% | 4% | Žiadne údaje

Zdroj: Informácie poskytnuté členskými štátmi prostredníctvom WISE.

Príloha III

Hodnoty emisných limitov stanovené v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd

Parametre
Koncentrácia
Minimálne percento zníženia²

Sekundárne čistenie

Biologická spotreba kyslíka (BSK)
25 mg/l
70–90

Chemická spotreba kyslíka (ChSK)
125 mg/l
75

Celkové množstvo nerozpustných tuhých látok (NL)
35 mg/l

60 mg/l
(pre aglomerácie s p. e. od 2 000 do 10 000)
90

70
(pre aglomerácie s p. e. od 2 000 do 10 000)

Dôkladnejšie čistenie

Celkové množstvo fosforu (P celk.)
2 mg/l
pre aglomerácie s p. e. od 10 000 do 100 000)

1 mg/l
(pre aglomerácie s p. e. vyšším ako 100 000)
80

Celkové množstvo dusíka¹ (N celk.)
15 mg/l
(pre aglomerácie s p. e. od 10 000 do 100 000)

10 mg/l
(pre aglomerácie s p. e. vyšším ako 100 000)
70–80

1Celkové množstvo dusíka znamená: súčet celkového Kjeldahlovho dusíka (organický N + NH₃), dusičnanového dusíka (NO₃) a dusitanového dusíka (NO₂).

2Zníženie vo vzťahu k záťaži z prítoku.

Príloha IV

Poplatok za znečistenie vody: suma podľa znečisťujúcej látky (EUR¹/t)

Znečisťujúce látky | Česká republika | Maďarsko | Rumunsko | Slovensko
ChSK | 576,9 | 285,2 | 10,4 | 199,2
BSK | — | — | 10,4 | —
NL | 72,1 | — | 2,5 | 99,6
P celk. | 2 523,9 | 4 753,8 | 41,5 | 3 319,4
N celk. | — | — | 41,5 | 497,9
Ninorg | 1 081,7 | 570,5 | — | —
N-NH4 (amoniakový dusík) | — | — | 41,5 | 497,9
Hg (ortuť) | 721 110,5 | 697 217,5 | 10 384,1 | 497 908,8
Rozpustné anorganické soli | 18,0 | — | — | 16,6
Cd (kadmium) | 144 222,1 | 139 443,5 | 10 384,1 | 99 581,8
AOX (adsorbovateľné halogénované organické zlúčeniny) | 10 816,7 | — | — | 6 638,8
Cr (chróm) | — | 27 888,7 | 2 596,0 | —
Ni (nikel) | — | 27 888,7 | 2 596,0 | —
Pb (olovo) | — | 27 888,7 | 2 596,0 | —
Cu (meď) | — | 13 944,3 | 2 596,0 | —
Zn (zinok) | — | — | 124,57 | —
Fenoly | — | — | 41,51 | —
As (arzén) | — | — | 8 074,5 | —
Co (kobalt) | — | — | 124,6 | —
| — | — | a ďalšie² | —

1Sumy v CZK, HUF a RON boli prepočítané na EUR s využitím výmenného kurzu z 31. 12. 2014.

2V Rumunsku sa poplatok platí za tieto skupiny znečisťujúcich látok: i) všeobecné chemické ukazovatele (22); ii) konkrétne chemické ukazovatele (11); iii) toxické a veľmi toxické chemické ukazovatele (9); a iv) bakteriologické ukazovatele (2). Nie všetky sú uvedené v tabuľke.

Zdroj: Analýza EDA vnútroštátnych právnych predpisov.

Príloha V

Hodnoty emisných limitov vymedzené vo vnútroštátnych právnych ustanoveniach

V tabuľke nižšie je uvedený prehľad hodnôt emisných limitov obsiahnutých vo vnútroštátnych právnych ustanoveniach pre vybraný počet látok.

(v mg/l)

Priame vypúšťanie

Česká republika
uvedené ako rozsah, keďže limity závisia od typu činnosti)
Maďarsko
(minimálne a maximálne hodnoty)²
Rumunsko
Slovensko
(uvedené ako rozsah, keďže limity závisia od typu činnosti)

Arzén a jeho zlúčeniny
0,5 – 1,5
0,1 – 1
0,1
0,1 – 1

Meď a jej zlúčeniny
0,5 – 1
0,1 – 4
0,1
0,5 – 1

Zinok a jeho zlúčeniny
2 – 3
0,5 – 10
0,5
1,5 – 3

Chróm a jeho zlúčeniny
0,1 – 1
0,2 – 2
1
0,5 – 2

Adsorbovateľné halogénované organické zlúčeniny
0,5 – 5
0,1 – 7
–
0,1 – 2

Kadmium a jeho zlúčeniny
0,2
0,005 – 0,3
0,2
0,05 – 0,2

Olovo a jeho zlúčeniny
0,5 – 1
0,05 – 0,4
0,2
0,2 – 1,5

Ortuť a jej zlúčeniny
0,01 – 0,05
0,001 – 0,08
0,05
0,03 – 0,1

Nikel a jeho zlúčeniny
0,5 – 0,8
0,1 – 2
0,5
0,5 – 0,8

Benzo(g,h,i)perylén¹
Limit pre PAH: 0,01
0,015 – 0,03
–
Limit pre PAH: 0,01

Nepriame vypúšťanie

Česká republika
(navrhované limity)
Maďarsko
(stále vodné toky)
Rumunsko
Slovensko
(navrhované limity)

Arzén a jeho zlúčeniny
0,2
0,2
–
0,2

Meď a jej zlúčeniny
1
2
0,2
1

Zinok a jeho zlúčeniny
2
2
1
2

Chróm a jeho zlúčeniny
0,3
1
1,5
0,8

Kadmium a jeho zlúčeniny
0,1
0,1
0,3
0,1

Olovo a jeho zlúčeniny
0,1
0,2
0,5
0,3

Ortuť a jej zlúčeniny
0,05
0,05
nepovolená
0,05

Nikel a jeho zlúčeniny
0,1
1
1
0,2

1Benzo(g,h,i) perylén je polycyklický aromatický uhľovodík (PAH).

2V maďarských zákonoch sa stanovujú hodnoty limitov podľa typu činnosti (technologické limity) a územné limity (v závislosti od typu vodného útvaru prijímajúceho odpadovú vodu). Orgán vydávajúci povolenie sa môže odchýliť od týchto limitov, musí však rešpektovať minimálne a maximálne hodnoty podľa látky, ktoré sú stanovené v právnom rámci.

Odpovede Komisie

Zhrnutie

V

V roku 2015 Komisia a členské štáty vytvorili usmerňujúci dokument v rámci spoločnej implementačnej stratégie (CIS): Oznámenie o pokroku pri dosahovaní dobrého stavu v druhom pláne manažmentu povodia (PMP) s cieľom umožniť informovanie o čiastočných zlepšeniach kvality vody¹.

VI

Komisia zastáva názor, že plány z roku 2009 poskytujú významnú pridanú hodnotu. Napríklad po prvýkrát sa predkladá prehľad všetkých relevantných tlakov a vplyvov v rámci povodia (aj na medzinárodnej úrovni v dunajskom nadnárodnom programe), a to vrátane identifikácie typov a zdrojov znečistenia.

Komisia však súhlasí s tým, že sa prejavuje nedostatok ambícií, pokiaľ ide o opatrenia, keďže prvý plán sa zameriaval predovšetkým na základné opatrenia.

VII

Dôležité právne predpisy EÚ týkajúce sa ochrany vôd EÚ pred znečistením v dôsledku poľnohospodárskych postupov, ako je napríklad smernica o dusičnanoch (ND) alebo nariadenie o pesticídoch, sú súčasťou krížového plnenia od začiatku roka 2005. Pokiaľ ide fosfor a pesticídy, na ne sa v niektorých členských štátoch vzťahujú povinné požiadavky týkajúce sa hospodárenia (SMR) vo vzťahu k právnym predpisom EÚ, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú. V niektorých členských štátoch akčné plány týkajúce sa smernice o dusičnanoch obsahujú požiadavky na fosfor a táto smernica je súčasťou krížového plnenia.

X

Rozsiahla podpora vykonávania sa od roku 2001 rozvinula v rámci spoločnej stratégie vykonávania (CIS), postupu vedeného Komisiou a členskými štátmi. V kontexte CIS Komisia a členské štáty pomerne intenzívne pracovali na otázke úhrady nákladov v minulých rokoch.

Usmernenie k výpočtu nákladov na ochranu životného prostredia a na zdroje existuje. Nedávne pokusy o doplnenie tohto usmernenia v rámci CIS zlyhali z dôvodu rozdielnych názorov medzi členskými štátmi a Komisiou. O pracovnom programe CIS na roky 2016 – 2018 sa v súčasnosti diskutuje a možno bude potrebné ešte pracovať na tomto probléme.

Úvod

13 druhá zarážka

Agroenvironmentálne opatrenie možno uplatniť na riešenie rôznych environmentálnych a klimatických problémov. Kvalita vody je len jedným z týchto problémov.

Jednou z charakteristík tohto opatrenia je silné prepojenie medzi rôznymi operáciami a opatreniami pri dosahovaní environmentálneho prínosu. To znamená, že operácia zameraná najmä na biodiverzitu môže priniesť prospech aj iným prírodným zdrojom, ako je pôda a voda, ale robí tak nepriamo.

Táto dualita opatrenia často odráža koncept opatrení zameraných na primárne (a sekundárne) ciele, ktorý sa týka hlavných environmentálnych potrieb a problémov identifikovaných v analýze SWOT. Preto pri diskusii o príspevku celkového rozpočtu vyčleneného na agroenvironmentálne opatrenia k cieľom politiky v oblasti vodného hospodárstva musia byť zohľadnené takéto priame a nepriame účinky.

15

Od roku 2005 sa krížovým plnením integrujú dôležité právne ustanovenia týkajúce sa okrem iného ochrany životného prostredia vrátane kvality vody do spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Okrem krížového plnenia jestvujú iné rovnako dôležité nástroje SPP podporujúce udržateľné poľnohospodárstvo priaznivé pre klímu a životné prostredie vrátane kvality vody, ako je povinná ekologizujúca zložka priamych platieb v rámci mechanizmu uplatniteľného počas finančného obdobia 2014 – 2020 alebo poľnohospodársky poradenský systém, ktorého povinným kontextom je rámcová smernica o vode (RSV) a smernica o trvalo udržateľnom používaní pesticídov, a agroenvironmentálne platby.

Rozsah auditu a audítorský prístup

20

Vzhľadom na vysoký počet vodných útvarov, ktoré nedosahujú dobrý stav v dôsledku hydromorfologických vplyvov, na dosiahnutie dobrého stavu nestačia len opatrenia zamerané na znižovanie znečistenia.

Poznámky

23

Komisia súhlasí, že prístup „jeden bod za celok“ môže zakrývať čiastočné zlepšenia kvality vody.

Uvedený prístup je vyjadrením integrovaného prístupu rámcovej smernice o vode k hospodáreniu s vodnými zdrojmi, ktorý zohľadňuje všetky tlaky a vplyvy na vodné zdroje. Cieľom je zabezpečiť, aby kvalita vody bola klasifikovaná ako dobrá len vtedy, keď je skutočne dobrá, a nie vtedy, keď je dobrý určitý počet kvalitatívnych prvkov/parametrov. Ak napríklad vodný útvar má vážny problém so znečistením jednou konkrétnou znečisťujúcou látkou, odstránenie všetkých ďalších znečisťujúcich látok bude znamenať pokrok v dosahovaní dobrého stavu (možno aj výrazný pokrok), ale vodu nebude možné považovať za čistú dovtedy, kým sa problém s touto konkrétnou znečisťujúcou látkou nevyrieši.

V roku 2015 Komisia a členské štáty vytvorili usmerňujúci dokument v rámci CIS: Oznámenie o pokroku pri dosahovaní dobrého stavu v druhom pláne manažmentu povodia s cieľom umožniť informovanie o čiastočných zlepšeniach kvality vody².

27

Komisia sa domnieva, že posúdenia stavu na základe plánov manažmentu povodia v rokoch 2009 a 2015 nie sú automaticky priamo porovnateľné.

Rámce posudzovania týkajúce sa stavu vôd uplatňované v plánoch manažmentu povodia v roku 2009 sa v mnohých prípadoch vyznačovali významnými obmedzeniami. Napríklad v čase prvého zverejnenia plánov neboli pre všetky prvky biologickej kvality vypracované metódy (napr. v Maďarsku, Rumunsku a na Slovensku). Zistili sa aj nedostatky v monitorovaní (napr. v Českej republike). Viac podrobností o týchto nedostatkoch možno nájsť v správach Komisie o vykonávaní rámcovej smernice o vode. Preto k výsledkom tejto analýzy treba pristupovať obozretne.

29

Komisia sa domnieva, že rozdiely v počte látok, pri ktorých sa posudzoval ekologický stav, v zásade nemusia predstavovať nesprávne vykonávanie. Látky sa musia na klasifikáciu použiť len vtedy, ak sú relevantné, t. j. ak predstavujú riziko nedosiahnutia dobrého stavu v príslušnom povodí. Počet látok predstavujúcich riziko veľmi závisí od existujúcich tlakov. Preto rozdiely v počte látok môžu byť odôvodnené.

Komisia sa však domnieva, že počet látok použitých niektorými členskými štátmi bol príliš nízky, a to v dôsledku nedostatočnej identifikácie príslušných látok a nedostatočného monitorovania. Ak by sa smernica vykonávala správne, príslušné látky by sa vzali do úvahy a klasifikácia by bola správna. Tento problém identifikovala Komisia v správe o vykonávaní a bol prerokovaný s dotknutými členskými štátmi. Komisia očakáva, že zlepšené hodnotenie rizika a monitorovanie sa odrazí v druhých plánoch manažmentu povodí.

36 tretia zarážka

Komisia zhromažďuje dôkazy z celej EÚ o druhu opatrení použitých na úrovni členských štátov na obmedzenie prietrží (v súlade s požiadavkou v prílohe IA k smernici o čistení komunálnych odpadových vôd), ich účinnosti a ich praktickom uplatňovaní: štúdia o týchto otázkach je rozpracovaná. Výsledky štúdie poslúžia Komisii ako základ pre úvahy o možnostiach systematického riešenia znečistenia z prietrží na úrovni EÚ.

41 druhá zarážka

Komisia súhlasí s Dvorom audítorov a zastáva názor, že opatrenia na zníženie erózie a zabránenie znečisteniu by mali byť konkrétnejšie stanovené v plánoch manažmentu povodia bez ohľadu na to, či sú, alebo nie sú spojené s normou dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienok (GAEC).

41 tretia zarážka

Komisia súhlasí s tým, že opatrenia na zníženie znečistenia vody pesticídmi v súlade s článkom 11 ods. 3 písm. h) by mali byť konkrétne a zahrnuté do programov opatrení RSV. Zdôrazňuje, že smernica 2009/128/ES o trvalo udržateľnom používaní pesticídov poskytuje rozsiahlu flexibilitu, aby členské štáty vypracovali akčné plány.

44

Komisia si je vedomá koordinačných problémov pozorovaných Dvorom audítorov v členských štátoch. Koordinácia medzi orgánmi zabezpečujúcimi prípravu a vykonávanie operačných programov a programov rozvoja vidieka a orgánmi zodpovednými za vypracovanie opatrení v rámci plánov manažmentu povodí zostáva v právomoci členských štátov. Je povinnosťou členských štátov, aby počas prípravy a vykonávania operačných programov a programov rozvoja vidieka vytvorili partnerstvá s príslušnými orgánmi, partnermi a relevantnými zástupcami občianskej spoločnosti.

V niektorých prípadoch sa o finančných prostriedkoch na programové obdobie 2007 – 2013 rozhodlo pred schválením plánu manažmentu povodí z roku 2009. Tieto koordinačné problémy sa riešili v rámci prípravy operačných programov na programové obdobie 2014 – 2020. Okrem toho ex ante kondicionalita sa zameriava na zosúladenie investícií s plánmi manažmentu povodí.

Komisia by tiež chcela zdôrazniť, že v niekoľkých kontrolovaných členských štátoch sa vnútroštátne zdroje financovania využívajú aj na investície do infraštruktúry na čistenie odpadových vôd a že úlohou samotného financovania z EÚ nie je zabezpečiť dosiahnutie súladu, a toto financovanie na to ani nemá potrebný rozsah.

Komisia identifikovala nedostatky pri zavádzaní vhodných ustanovení o úhrade nákladov. Odstránenie týchto nedostatkov by umožňovalo pravidelné príjmy od užívateľov/znečisťovateľov, ktoré by sa mohli využiť na podporu opatrení, a preto by zvýšili úroveň financovania zo zdrojov mimo EÚ.

48

V dôsledku dvojstranných stretnutí v rokoch 2013 – 2014 bol pre každý členský štát vypracovaný zoznam akčných bodov na zlepšenie s ohľadom na prijatie druhého plánu manažmentu povodia v roku 2015. Odporúčania stanovené pre každý členský štát v správe o vykonávaní uverejnenej v marci 2015 zohľadňujú tieto dohodnuté akčné body.

[Úplné informácie obsahuje pracovný dokument útvarov Komisie SWD (2015) 50 final, pozri poznámku pod čiarou č. 26.]

49

V prípadoch, keď príslušná ex ante kondicionalita pre Európsky fond regionálneho rozvoja a/alebo Kohézny fond (EFRR/KF) nebola v čase prijatia operačného programu splnená, členské štáty vypracovali akčné plány na jej splnenie do konca roka 2016. Akčný plán je neoddeliteľnou súčasťou operačného programu, a preto je jeho zmluvná vynútiteľnosť zaistená. Komisia monitoruje vykonávanie akčných plánov a môže pozastaviť finančné prostriedky, ak ex ante kondicionalita zostáva po roku 2016 naďalej nesplnená. Akcie sa však vzťahujú len na kritériá splnenia ex ante kondicionality, ako sa vymedzuje v nariadení, a nemôžu sa použiť ako nástroj na presadzovanie dodržiavania všetkých právnych predpisov EÚ.

Následný postup ako výsledok dvojstranných stretnutí predstavuje samostatný proces a nie všetky uvedené akcie môžu byť zohľadnené v operačných programoch.

Spoločná odpoveď Komisie na body 56 a 57

Na účely smernice o čistení komunálnych odpadových vôd Komisia nezhromažďuje údaje o celkovom počte obyvateľov, ale iba o „populačnom koeficiente“ (p. e.) v aglomeráciách s p. e. 2 000 alebo vyšším. Komisia konštatuje, že percentuálne údaje na obrázku 3 vychádzajú z celkového počtu obyvateľov. Komisia sa domnieva, že tieto percentuálne údaje neodrážajú právny súlad aglomerácii s p. e. 2 000 alebo vyšším v danom členskom štáte.

58

Komisia poznamenáva, že kategórie analyzované Súdnym dvorom v bode 58 sa nemusia nutne vzťahovať na dodržiavanie povinností podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd.

58 druhá zarážka

Z hľadiska súladu je použitie jednotlivých systémov, ako napríklad septikov, v súlade s povinnosťami podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd za predpokladu, že dosahujú rovnakú úroveň ochrany životného prostredia.

58 tretia zarážka

Na aglomerácie s p. e. pod 2 000 sa vzťahujú len obmedzené povinnosti podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd, napríklad nemajú povinnosť zhromažďovať svoje odpadové vody.

63

Komisia konštatuje, že sa používa špecifická metodika na posúdenie dodržiavania právnych predpisov členských štátov³, ktorá sa zakladá skôr na aglomeráciách než na celkovom percentuálnom podiele vyhovujúceho zaťaženia. S cieľom pokúsiť sa o lepšie odzrkadlenie zlepšení a vytvorenie presnejšieho obrazu o situácii v členských štátoch Komisia v 8. správe o vykonávaní smernice o čistení komunálnych odpadových vôd zavádza pojem „vzdialenosť od súladu“.

64

Podľa zmluvy o pristúpení sa považovala za citlivú oblasť iba malá časť Maďarska. Navyše po pristúpení Rumunska sa Maďarsko zaviazalo dosiahnuť pre celé svoje územie cieľ odstránenia 75 % živín (N, resp. P) do 31. decembra 2018, podľa možnosti v súlade s článkom 9 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd.

65

V Českej republike, na Slovensku a v Maďarsku Komisia už spustila pilotnými listami vyšetrovanie údajných prípadov nedodržania smernice o čistení komunálnych odpadových vôd (týka sa Českej republiky) a prechodných lehôt (týka sa Slovenska a Maďarska). Komisia okrem toho v súčasnosti pripravuje podobný pilotný list s cieľom prešetriť dodržiavanie prechodných lehôt Rumunskom.

Pokiaľ ide o otázku finančnej udržateľnosti, Komisia upozorňuje na svoje odpovede na osobitnú správu Dvora audítorov č. 2/2015 z 28. januára 2015 o povodí rieky Dunaj.

69

Komisia sa domnieva, že využívanie koncových riešení nemusí byť najúčinnejším spôsobom riešenia problému mikropolutantov. Je potrebné zvážiť opatrenia na zníženie znečistenia pri zdroji.

Vykonávanie by sa malo sústrediť na správne posúdenie rozsahu problému (pomocou osvedčenej analýzy tlakov a vplyvov a dobrých monitorovacích sietí) a potom posúdiť najlepšie opatrenia na dosiahnutie cieľov (alebo ich kombináciu).

71

Komisia plne uznáva význam zabezpečenia súladu a možnosti využívania vhodných systémov na jeho kontrolu. Táto pripomienka sa vzťahuje na všetky tlaky na znečistenie, ktoré uvádza Dvor audítorov vo svojej správe. Komisia uznáva aj prepojenie medzi kontrolami súladu a sankciami na účely zaistenia súladu. Zámerom Komisie je predstaviť v roku 2016 všeobecnú iniciatívu v oblasti zabezpečenia environmentálneho súladu pre celú EÚ.

84

Pokiaľ ide o nepriame vypúšťanie odpadových vôd priemyselnými zariadeniami, tieto by podliehali predchádzajúcej regulácii a/alebo osobitnému schváleniu príslušného orgánu. V záujme dosiahnutia cieľov, ktoré sú opísané v prílohe IC k smernici o čistení komunálnych odpadových vôd, sa musí uplatňovať predbežné čistenie.

90

Pozri odpoveď Komisie na bod 84.

105

Pokiaľ ide o Maďarsko, Komisia poznamenáva, že pravidlá týkajúce sa skladovania hnoja už boli zavedené, keď Komisia vzala na vedomie prechodné obdobia udelené poľnohospodárom na výstavbu požadovaných úložísk podľa nového akčného programu (AP) a nových pásiem ohrozených dusičnanmi (POD), ktoré nadobudli platnosť v roku 2012 a 2013.

108

Kým obmedzenia P môžu prispieť k dosiahnutiu cieľov smernice o dusičnanoch, treba poznamenať, že členské štáty nie sú podľa samotnej smernice o dusičnanoch povinné poskytovať normy týkajúce sa používania P. Podľa rámcovej smernice o vode sa však od členských štátov vyžaduje, aby zaviedli opatrenia na kontrolu difúznych zdrojov znečistenia, a ak je to potrebné, na riešenie fosfátov z poľnohospodárstva, aby umožnili dosiahnuť dobrý stav. To možno urobiť buď prostredníctvom akčného programu pre dusičnany, alebo prostredníctvom iného mechanizmu.

109

Komisia zdôrazňuje, že primeranosť českého AP sa posudzuje v kontexte prebiehajúceho pilotného projektu EU Pilot. Okrem toho český AP bol zmenený v roku 2014 a diskusia v rámci projektu EU Pilot zahŕňala aj túto zmenu, a nielen znenie akčného programu z roku 2012.

115

Komisia konštatuje, že údaje sa týkajú tak eutrofných, ako aj hypertrofných vôd, teda nielen eutrofných.

Pri posudzovaní eutrofizácie je takisto dôležité pamätať na prístup zohľadňujúci povodia. Napríklad vysoké množstvo dusičnanov nemusí mať významný vplyv na rieky, ale spôsobí eutrofizáciu v nadväzujúcich pobrežných oblastiach ako v prípade Dunaja v Čiernom mori.

117

Komisia zdôrazňuje, že krížové plnenie nie je mechanizmus na presadzovanie európskych právnych predpisov v oblasti životného prostredia. Krížové plnenie spája platby v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) s dodržiavaním určitých pravidiel, pričom porušenie týchto pravidiel vedie k zníženiu platieb SPP. Krížové plnenie by v zásade malo využívať existujúce systémy kontroly. Mala by sa ním však zabezpečiť aj minimálna miera kontroly, keď nie je kontrolný systém odvetvových právnych predpisov dostatočne účinný. Sankcionovaní môžu byť len príjemcovia takýchto platieb, zatiaľ čo odvetvové právne predpisy a mechanizmy ich presadzovania sa uplatňujú na všetkých poľnohospodárov nezávisle od SPP.

119

Podľa článku 96 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 „členské štáty môžu na zabezpečenie dodržiavania pravidiel krížového plnenia využiť svoje existujúce administratívne a kontrolné systémy“. Preto je na členských štátoch, aby organizovali kontroly krížového plnenia.

123

Smernica poskytuje členským štátom veľkú pružnosť pri navrhovaní národných akčných plánov.

124 druhá zarážka

Komisia poznamenáva, že smernica nevyžaduje v národných akčných plánoch takúto úroveň podrobností.

130

Komisia súhlasí s tým, že všeobecné zásady integrovanej ochrany proti škodcom stanovené v prílohe III k smernici 2009/128/ES nestanovujú jasný právny základ na identifikáciu možných porušení. Výnimkami sú: povinnosť vedenia záznamov, ako aj požiadavka schopnosti odôvodniť zásah v súvislosti s pesticídmi na základe monitorovania alebo súvisiaceho technického poradenstva. V dôsledku zásady subsidiarity a v dôsledku rôznorodosti agroklimatických podmienok, ktoré sa musia zvažovať, neboli v smernici jasne definované žiadne iné prvky.

131

Komisia súhlasí so zistením, že neboli stanovené žiadne kvantitatívne požiadavky EÚ na rozsah kontrol s výnimkou článku 8 smernice 2009/128/ES, v ktorom sa stanovuje, že všetky zariadenia na aplikáciu pesticídov musia byť skontrolované do 26. novembra 2016.

134

Minimálne požiadavky sú založené na vnútroštátnych ustanoveniach idúcich nad rámec pravidiel EÚ. Preto obsah týchto vnútroštátnych pravidiel závisí od rozhodnutia, ktoré prijme každý členský štát. Tieto minimálne požiadavky sú súčasťou základných požiadaviek pre určité opatrenia rozvoja vidieka. Do 1. januára 2015 boli zahrnuté aj do rozsahu pôsobnosti krížového plnenia, ale v záujme zjednodušenia a zabezpečenia rovnakých podmienok pre poľnohospodárov boli vyňaté z rozsahu pôsobnosti krížového plnenia počas poslednej reformy SPP. Stále sú však súčasťou základných požiadaviek v rámci rozvoja vidieka a ako také sa musia skontrolovať.

136

Pozri odpoveď Komisie na bod 134.

136 druhá zarážka

Maďarský PRV 2007 – 2013 zahŕňa vymedzenie a špecifikácie minimálnych požiadaviek na používanie hnojív (živín) a prípravkov na ochranu rastlín.

137

V priebehu schvaľovania programov rozvoja vidieka Komisia overuje, či sú splnené príslušné ex ante kondicionality. V prípade ex ante kondicionality týkajúcej sa minimálnych požiadaviek na používanie hnojív a prípravkov na ochranu rastlín sa v kritériu na ich splnenie stanovuje, že takéto požiadavky sa majú špecifikovať v programoch.

Prítomnosť a relevantnosť konkrétnych požiadaviek a noriem GAEC týkajúcich sa uvedených záväzkov sa ďalej posudzuje v priebehu analýzy obsahu opatrení a druhov operácií, v prípade ktorých tieto dva prvky tvoria súčasť príslušných základných požiadaviek.

Obsah minimálnych požiadaviek na používanie hnojív a pesticídov by mal prinajmenšom zohľadňovať ustanovenia bodu 8 ods. 9 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 808/2014.

138

Pozri odpoveď Komisie na body 117 a 119.

Spoločná odpoveď na body 139 a 140

Zatiaľ čo právna úprava skutočne stanovuje minimálnu mieru kontrol vo výške 1 %, pravdepodobnosť, že určití farmári budú podrobení kontrole krížového plnenia, môže byť vyššia ako 1 %, keďže túto situáciu ovplyvňuje niekoľko ďalších faktorov:

–špecificky uplatňovaná metóda odberu vzoriek,

–odvetvové právne predpisy určujú odlišnú mieru kontrol (napr. 3 % v prípade živočíšnych ID),

–v prípade významnej miery nesúladu s aktom alebo normou sa počet kontrol na mieste musí zvýšiť,

–prípady nesúladu zistené z iných zdrojov (napr. odvetvových kontrol) sa majú navzájom porovnať a príslušný orgán má vykonať nadväzujúce opatrenia,

–poľnohospodári, v prípade ktorých bolo zistené porušenie, musia byť podrobení osobitnému zvažovaniu v rámci hodnotenia rizík.

141 druhá zarážka

Pozri odpoveď Komisie na bod 134.

142

Hoci je pravda, že ročný cyklus krížového plnenia nemožno prispôsobovať všetkým typom požiadaviek, po zisteniach z iných zdrojov by takisto mali nasledovať nadväzujúce opatrenia v rámci krížového plnenia (napr. vzájomné porovnávanie). Okrem toho v právnych predpisoch sa vyžaduje, aby každý príjemca vybraný na kontrolu na mieste bol podrobený kontrole v čase, keď možno skontrolovať väčšinu požiadaviek a noriem, vzhľadom na ktoré bol vybraný⁴. Navyše kontroly na mieste sa spravidla musia vykonať ako súčasť jednej návštevy a ich súčasťou musí byť overovanie požiadaviek a noriem, ktoré možno skontrolovať v čase návštevy⁵ v závislosti od prírodného cyklu.

143

Kontrola registrov sa navrhuje pre niekoľko noriem a vyžaduje, aby sa do kontroly krížového plnenia na mieste zahrnul jeden z povinných kontrolných prvkov. Majú sa však doplniť o ďalšie kontrolné body, ako sú napríklad podmienky skladovania, faktúry a návštevy v teréne vyplývajúce z odvetvových právnych predpisov.

144

Administratívne sankcie v oblasti krížového plnenia sa uplatňujú ako percentuálne zníženie na všetky platby príjemcu v rámci SPP. Takéto sankcie sa musia uplatňovať po vyhodnotení závažnosti, rozsahu a trvania porušenia a mali by umožňovať až 100 % zníženie v nasledujúcom roku⁶, čím by sa zaistil odrádzajúci účinok.

V poznámke pod čiarou č. 86 sa skutočne uvádza, že 5 % nie je maximálna miera zníženia.

146

Platby podľa článku 30 môžu členské štáty (ČŠ) plánovať aj ako náhradu povinných opatrení súvisiacich s rámcovou smernicou o vode. Tieto opatrenia ešte neboli naplánované v štyroch krajinách.

147

Členské štáty sú povinné zahrnúť do svojich programov na roky 2014 – 2020 analýzu SWOT, ktorá zahŕňa analýzu ich environmentálnej situácie. Táto analýza zahŕňa informácie o stave environmentálnych aktív, ako napríklad vody a ich štatúte. Problémy, ktoré boli zistené v analýze SWOT, by sa mali riešiť prostredníctvom uplatňovania príslušných opatrení rozvoja vidieka alebo iných nástrojov. Okrem toho sú tieto programy aj predmetom strategického environmentálneho hodnotenia (SEA), ktoré je súčasťou správy o hodnotení ex ante.

Pozri aj odpoveď Komisie na bod 44.

153

Členské štáty rozhodnú, či zamýšľajú pokračovať v agroenvironmentálnych operáciách tvoriacich súčasť predchádzajúcich programov aj v nových programoch, ktoré môžu byť ovplyvnené rôznymi faktormi, napr. úspechom a účinnosťou operácií, ich príspevkom k cieľom politiky, relevantnosťou z hľadiska štruktúry nových programov vrátane priorít a cieľov, ako aj charakterom environmentálnych potrieb identifikovaných analýzami SWOT v rámci nových programov.

154 druhá zarážka

Základná schéma realizovaná v rámci programu rozvoja vidieka Slovenskej republiky 2007 – 2013 obmedzuje používanie hnojív. Okrem toho tento systém zahŕňa zákaz používania minerálnych hnojív na lúkach vrátane obmedzeného používania pesticídov, ktorý takisto ovplyvňuje kvalitu vody.

Používanie pesticídov a minerálnych hnojív nie je v Rumunsku povolené, povoľujú sa len organické hnojivá za určitých podmienok. V tomto prípade sa nevypláca žiadna podpora EÚ na zníženie používania hnojív, ale táto podmienka má za cieľ zabrániť ďalšej intenzifikácii poľnohospodárskych systémov v oblastiach podliehajúcich záväzkom, ktoré by mohli mať negatívny vplyv na kvalitu vody (pozri bod 16).

157

Podpora v rámci agroenvironmentálneho opatrenia má kompenzovať dodatočné náklady a ušlé príjmy vyplývajúce z prijatých dobrovoľných záväzkov príjemcov. Ak je to potrebné, môže pokryť aj transakčné náklady. Táto podpora neumožňuje využívanie motivačných prvkov a neznamená okamžité ekonomické prínosy pre príjemcov (hoci takéto prínosy nie sú vylúčené v dlhodobejšom horizonte).

Takáto náhrada a spolu s ňou dlhodobý prínos pre pôdohospodárstvo vyplývajúci z vykonávania záväzkov (napr. zlepšenie kvality pôdy) sa však považujú za motivačné činitele vedúce poľnohospodárov k dodržiavaniu opatrení.

160

SPP sa zameriava na presadzovanie zásady „znečisťovateľ platí“ prostredníctvom dodržiavania povinných požiadaviek krížového plnenia a na dobrovoľný prístup kompenzácií za poskytovanie iných verejných statkov a služieb, ako sú tie, ktoré priniesli tieto požiadavky, napr. prostredníctvom agroenvironmentálnych platieb.

161

Komisia sa domnieva, že odhliadnuc od uplatňovania krížového plnenia je na členských štátoch, aby si vybrali nástroje pri uplatňovaní zásady „znečisťovateľ platí“.

Spoločná odpoveď Komisie na body 163 – 165 a 191

Komisia potvrdzuje, že v kontexte vykonávania rámcovej smernice o vode doteraz nevydala žiadne usmernenia. Rozsiahla podpora vykonávania sa od roku 2001 rozvinula v rámci spoločnej stratégie vykonávania (CIS), postupu vedeného Komisiou a členskými štátmi. V kontexte CIS Komisia a členské štáty pomerne intenzívne pracovali na otázke úhrady nákladov v minulých rokoch. Usmernenie k výpočtu nákladov na ochranu životného prostredia a na zdroje existuje⁷. Nedávne pokusy o doplnenie tohto usmernenia v rámci CIS zlyhali z dôvodu rozdielnych názorov medzi členskými štátmi a Komisiou. O pracovnom programe CIS na roky 2016 – 2018 sa v súčasnosti diskutuje a možno bude potrebné ešte pracovať na tomto probléme.

164

Ex ante kondicionality pre Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) sa týkajú určovania cien vody a uplatňujú sa len na investície do efektívneho využívania vody, a preto sa akčné plány, v ktorých ex ante kondicionality neboli splnené, zamerali na zabezpečenie toho, aby poľnohospodári platili za množstvo spotrebovanej vody. V čase posudzovania ex ante Komisia taktiež oznámila členským štátom potrebu úhrady nákladov súvisiacich s difúznym znečistením, ale keďže nebola obsiahnutá v EPFRV, do akčných plánov sa nedostala nijaká konkrétna požiadavka týkajúca sa tejto oblasti.

Závery a odporúčania

168

Komisia a členské štáty pracujú na ukazovateľoch, ktoré by odrážali pokrok pri dosahovaní dobrého stavu. Dohoda o týchto ukazovateľoch sa očakáva koncom roka 2015.

Posúdenia stavu na základe plánov manažmentu povodia v roku 2009 a v roku 2015 nie sú automaticky priamo porovnateľné. Rámce posudzovania týkajúce sa stavu vôd uplatňované v plánoch manažmentu povodia v roku 2009 sa v mnohých prípadoch vyznačovali významnými obmedzeniami. Napríklad v čase prvého zverejnenia plánov neboli pre všetky prvky biologickej kvality vypracované metódy (napr. v Maďarsku, Rumunsku a na Slovensku). Zistili sa aj nedostatky v monitorovaní (napr. v Českej republike). Viac podrobností o týchto nedostatkoch možno nájsť v správach Komisie o vykonávaní rámcovej smernice o vode.

169

Komisia sa domnieva, že rozdiely v počte látok, pri ktorých sa posudzoval ekologický stav, v zásade nemusí predstavovať nesprávne vykonávanie. Látky sa musia na klasifikáciu použiť len vtedy, ak sú relevantné, t. j. ak predstavujú riziko nedosiahnutia dobrého stavu v príslušnom povodí. Počet látok predstavujúcich riziko veľmi závisí od existujúcich tlakov. Preto rozdiely v počte látok môžu byť odôvodnené.

Komisia sa však domnieva, že počet látok použitých niektorými členskými štátmi bol príliš nízky, a to v dôsledku nedostatočnej identifikácie príslušných látok a nedostatočného monitorovania. Ak by sa smernica vykonávala správne, príslušné látky by sa posúdili a klasifikácia by bola správna. Tento problém identifikovala Komisia v správe o vykonávaní a bol prerokovaný s dotknutými členskými štátmi. Komisia očakáva, že zlepšené hodnotenie rizika a monitorovanie sa odrazí v druhých plánoch manažmentu povodí.

170

Komisia zastáva názor, že plány na rok 2009 poskytujú významnú pridanú hodnotu. Napríklad po prvýkrát sa predkladá prehľad všetkých relevantných tlakov a vplyvov v rámci povodia (aj na medzinárodnej úrovni v dunajskom nadnárodnom programe), a to vrátane identifikácie typov a zdrojov znečistenia. To je veľmi dôležité a znamená to veľkú pridanú hodnotu, aj keď prehľad nie je úplný.

Komisia však súhlasí s tým, že sa prejavuje nedostatok ambícií, pokiaľ ide o opatrenia, keďže prvý plán sa zameriaval predovšetkým na základné opatrenia.

Okrem povinnosti dodržiavať základné opatrenia musí tiež byť jasné, aké ďalšie, podrobnejšie opatrenia sa musia zaviesť a ako sa majú vykonávať.

171

Komisia si uvedomuje, že informácie o dostupnosti finančných prostriedkov pre plány manažmentu povodí v roku 2009 boli v niektorých prípadoch neúplné. Komisia si je takisto vedomá koordinačných problémov pozorovaných Dvorom audítorov v členských štátoch. Koordinácia medzi orgánmi zabezpečujúcimi prípravu a vykonávanie operačných programov a programov rozvoja vidieka a orgánmi zodpovednými za vypracovanie opatrení v rámci plánov manažmentu povodí zostáva v právomoci členských štátov. Je povinnosťou členských štátov, aby počas prípravy a vykonávania operačných programov a programov rozvoja vidieka vytvorili partnerstvá s príslušnými orgánmi, partnermi a relevantnými zástupcami občianskej spoločnosti.

V niektorých prípadoch sa o finančných prostriedkoch na programové obdobie 2007 – 2013 rozhodlo pred schválením plánu manažmentu povodí z roku 2009. Tieto koordinačné problémy sa riešili v rámci prípravy operačných programov na programové obdobie 2014 – 2020. Okrem toho ex ante kondicionalita sa zameriava na zosúladenie investícií s plánmi manažmentu povodí.

A konečne by Komisia tiež chcela zdôrazniť, že v niekoľkých kontrolovaných členských štátoch sa vnútroštátne zdroje financovania využívajú aj na investície do infraštruktúry na čistenie odpadových vôd a že úlohou samotného financovania z EÚ nie je zabezpečiť dosiahnutie súladu, a toto financovanie na to ani nemá potrebný rozsah.

172

Komisia bude naďalej monitorovať úsilie členských štátov a dosiahnuté výsledky. Vzhľadom na obrovské množstvo oblastí povodia, vodných útvarov, pre ktoré Komisia posudzuje plány manažmentu povodia a programy opatrení, však muselo v minulosti nevyhnutne dochádzať k výberu, a výbery zostávajú nevyhnutné aj v budúcnosti.

Tento prístup je charakteristický uprednostnením podpory orgánov členských štátov pri dosahovaní súladu a len výnimočne sa uchyľuje k formálnemu konaniu o porušení, ak sa tomu nedá vyhnúť alebo ak okolnosti odôvodňujú toto opatrenie poslednej inštancie.

Je nielen na Komisii, aby overovala súlad dosahovaný orgánmi členských štátov. Dôležitú úlohu v tomto smere zohrávajú aj vnútroštátne justičné inštitúcie.

V prípadoch, keď príslušná ex ante kondicionalita pre EFRR/KF nebola v čase prijatia operačného programu splnená, členské štáty vypracovali akčné plány na jej splnenie do konca roka 2016. Akčný plán je neoddeliteľnou súčasťou operačného programu, a preto je jeho zmluvná vynútiteľnosť zaistená. Komisia monitoruje vykonávanie akčných plánov a môže pozastaviť finančné prostriedky, ak ex ante kondicionalita zostane po roku 2016 naďalej nesplnená. Akcie sa však vzťahujú len na kritériá splnenia ex ante kondicionality, ako sa vymedzuje v nariadení, a nemôžu sa použiť ako nástroj na presadzovanie dodržiavania všetkých právnych predpisov EÚ.

Odporúčanie 1 písm. a)

Komisia toto odporúčanie prijíma.

Spolu s členskými štátmi pracuje na ukazovateľoch, ktoré by odrážali pokrok pri dosahovaní dobrého stavu. Dohoda o týchto ukazovateľoch sa očakáva koncom roka 2015. Pripomienky Dvora audítorov týkajúce sa podávania správ sa využijú aj pri rozsiahlej kontrole vhodnosti environmentálnych správ, ktorú Komisia realizuje a ktorú dokončí v roku 2017.

Odporúčanie 1 písm. b)

Komisia toto odporúčanie prijíma. Bude naďalej naliehať na členské štáty, aby zlepšili posudzovanie tlakov a vplyvov a monitorovacie siete tak, aby sa identifikovali látky, ktoré predstavujú riziko na úrovni povodí riek.

Komisia by zároveň chcela poznamenať, že má veľmi obmedzené prostriedky na preukázanie, že v plánoch manažmentu povodia chýbajú relevantné látky.

Odporúčanie 1 písm. c)

Komisia prijíma toto odporúčanie a v súčasnosti pripravuje komplexné posúdenie druhých plánov manažmentu povodí, ktoré majú členské štáty oznámiť do marca 2016.

Odporúčanie 1 písm. d)

Komisia podporuje tieto odporúčania adresované členským štátom.

174

V Českej republike, na Slovensku a v Maďarsku Komisia už spustila pilotnými listami vyšetrovanie údajných prípadov nesúladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd (týka sa Českej republiky) a s prechodnými lehotami (týka sa Slovenska a Maďarska). Komisia okrem toho v súčasnosti pripravuje podobný pilotný list s cieľom prešetriť dodržiavanie prechodných lehôt Rumunskom.

Pozri aj odpovede Komisie na osobitnú správu č. 2/2015.

180 druhá zarážka

Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd neupravuje podrobnosti o povoleniach, napr. limity týkajúce sa znečisťujúcich látok, ale len opisuje, ktoré hlavné ciele sa majú dosiahnuť predbežným čistením priemyselných odpadových vôd pred ich vypustením do zberných systémov miest.

181

Komisia plne uznáva význam zabezpečenia súladu a možnosti využívania vhodných systémov na jeho kontrolu. Táto pripomienka sa vzťahuje na všetky tlaky na znečistenie, ktoré uvádza Dvor audítorov vo svojej správe. Komisia uznáva aj prepojenie medzi kontrolami súladu a sankciami používanými na odrádzanie od zisteného nesúladu. Zámerom Komisie je predstaviť v roku 2016 všeobecnú iniciatívu v oblasti zabezpečenia environmentálneho súladu pre celú EÚ.

Odporúčanie 2 písm. a)

Komisia toto odporúčanie prijíma a pracuje na politickej iniciatíve s cieľom zlepšiť zabezpečovanie dodržiavania predpisov v členských štátoch pri rešpektovaní zásady proporcionality a subsidiarity.

Odporúčanie 2 písm. b)

Komisia podporuje tieto odporúčania adresované členským štátom.

186

Komisia už pracuje na zjednodušení monitorovania a podávania správ podľa smernice o dusičnanoch a rámcovej smernice o vode.

187 druhá zarážka

Od 1. januára 2015 minimálne požiadavky už nespadajú do rozsahu pôsobnosti krížového plnenia, keďže boli prijaté v poslednej reforme SPP v záujme zjednodušenia. Stále však sú súčasťou základných požiadaviek v rámci rozvoja vidieka a ako také sa musia skontrolovať. Členské štáty musia implementovať EÚ normy GAEC tým, že vymedzia svoje vnútroštátne normy GAEC. Takéto vnútroštátne normy GAEC musia zohľadňovať vnútroštátne, regionálne alebo miestne potreby. Medzi normami GAEC členských štátov preto môžu byť rozdiely. Komisia posudzuje primeranosť noriem GAEC vzhľadom na rámec SPP. Ak niektorá norma GAEC buď chýba, alebo je v zjavnom nesúlade s vymedzením SPP, je klasifikovaná ako „chýbajúca“ a tento nedostatok sa náležite rieši s členskými štátmi.

188 prvá zarážka

Rôzne záväzky v rámci agroenvironmentálneho opatrenia môžu pomôcť pri riešení problémov s kvalitou vody viac či menej priamym a aktívnym spôsobom. Navrhovanie a výber záväzkov by mali vychádzať z osobitných potrieb územia dotknutého programom.

Existuje mnoho iných opatrení v programoch rozvoja vidieka (PRV), ktoré možno použiť na dosiahnutie cieľov vodného hospodárstva – článok 30, neproduktívne investície atď.

Povinnosť plniť záväzky v rámci tohto opatrenia počas obdobia piatich až siedmich rokov má prispieť k dosiahnutiu cieľov príslušných záväzkov. Záväzky sa môžu ďalej vykonávať, ak je to odôvodnené potrebou chrániť alebo zlepšiť kvalitu vody.

188 druhá zarážka

Agroenvironmentálne záväzky musia byť stanovené na úrovni presahujúcej rámec povinných požiadaviek. Taktiež je potrebné zabrániť kompenzácii úrovne praktík, ktorá zodpovedá normálnej praxi. Zatiaľ čo znižovanie množstva dusíka len o niečo nad rámec bežných postupov by nemuselo viesť k značným prínosom pre životné prostredie, nemožno predpokladať, že takéto znižovanie neposkytuje výhody, ktoré presahujú úroveň záväzných požiadaviek a bežných postupov.

Pri rozhodovaní o tom, akú úroveň zvoliť, by členské štáty mali zvážiť, aké zníženie zaťaženia živinami z poľnohospodárstva je potrebné na zabezpečenie toho, aby bolo možné dosiahnuť vo všetkých vodných útvaroch výživové podmienky, ktoré sú v súlade s dobrým stavom podľa rámcovej smernice o vode.

189 prvá zarážka

Komisia poznamenáva, že administratívne sankcie môžu dosiahnuť 100 % celkových platieb SPP príjemcu aj v dvoch nasledujúcich kalendárnych rokoch.

191

Politika EÚ v oblasti vodného hospodárstva sa čiastočne vykonáva, ale čiastočne bez nej (podľa zásady „znečisťovateľ platí“). Nefinancované právne požiadavky zohrávajú veľmi dôležitú úlohu v celom balíku opatrení potrebných na riešenie vplyvu poľnohospodárstva na vodu.

Odporúčanie 3 písm. a)

Komisia toto odporúčanie prijíma.

Odporúčanie 3 písm. b)

Komisia toto odporúčanie neprijíma.

Pokiaľ ide o minimálne požiadavky, Komisia vykoná posúdenie minimálnych požiadaviek odkazom na ich existenciu a význam pre opatrenia, v prípade ktorých tvoria časť základných požiadaviek. Vzhľadom na rôznorodosť situácií, v ktorých sa tieto požiadavky vymedzovali, sa Komisia spolieha na úsudok členských štátov, pokiaľ ide o ich primeranosť.

Komisia zdôrazní potrebu, aby členské štáty stanovili parametre minimálnych požiadaviek na úrovni, ktorá zabezpečí zohľadnenie ich situácie, a aby dodržiavali pravidlá, na základe ktorých by sa tieto požiadavky mali stanoviť.

Pokiaľ ide o normy GAEC, Komisia posudzuje existenciu a primeranosť týchto noriem. Komisia považuje tento prístup za konzistentný s právnym rámcom SPP.

Odporúčanie 3 písm. c)

Komisia toto odporúčanie prijíma.

Členské štáty podliehajú povinnostiam týkajúcim sa prísunu fosforu tam, kde je to potrebné na dosiahnutie cieľov rámcovej smernice o vode. Do svojho programu opatrení musia zahrnúť opatrenia na kontrolu difúznych zdrojov znečistenia, aby umožnili dosiahnuť dobrý stav. Ak sú zdroje poľnohospodárskeho fosfátu identifikované ako významné, členský štát musí zaviesť kontroly fosfátu. Toto je jedna z oblastí, ktoré Komisia bude kontrolovať pri hodnotení druhého plánu manažmentu povodia.

Odporúčanie 3 písm. d)

Komisia toto odporúčanie prijíma a poznamenáva, že už pracuje na zjednodušení monitorovania a podávania správ podľa smernice o dusičnanoch a rámcovej smernice o vode.

Odporúčanie 3 písm. e)

Komisia toto odporúčanie prijíma a považuje ho za splnené, keďže v rámci postupu CIS bol vypracovaný usmerňujúci dokument o úhrade nákladov. Nedávny pokus o doplnenie tohto usmernenia v rámci CIS zlyhal z dôvodu rozdielnych názorov medzi členskými štátmi. Ďalšie pracovné úsilie venované riešeniu tejto otázky sa môže zahrnúť do pracovného programu CIS na roky 2016 – 2018, ktorý je predmetom diskusií. Je potrebné poznamenať, že členské štáty si môžu slobodne zvoliť spôsob výpočtu nákladov na ochranu životného prostredia a na zdroje.

Odporúčanie 3 písm. f)

Komisia podporuje tieto odporúčania adresované členským štátom.

1Ukazovatele naznačujúce pokrok pri dosahovaní dobrého stavu. Spoločná vykonávacia stratégia rámcovej smernice o vode. Prijatá riaditeľmi povodí 25. novembra 2015.

2Ukazovatele naznačujúce pokrok pri dosahovaní dobrého stavu. Spoločná vykonávacia stratégia rámcovej smernice o vode. Prijatá riaditeľmi povodí 25. novembra 2015.

3Hodnotenie informácií poskytnutých v rámci dotazníkov k smernici o čistení komunálnych odpadových vôd. Všeobecná metodika a pracovné kroky. Vypracovala UBA v marci 2012, zrevidované v októbri 2014.

4Článok 71 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 809/2014.

5Článok 71 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 809/2014.

6Článok 75 nariadenia (EÚ) č. 809/2014.

7Posudzovanie nákladov na ochranu životného prostredia a na zdroje v rámcovej smernici o vode. Informačný list vypracovaný redakčnou skupinou ECO2. Spoločná vykonávacia stratégia rámcovej smernice o vode. Jún 2004 (schválená riaditeľmi povodí 3. decembra 2004).

QJ-AB-15-023-SK-E    ISSN 1977-5776

Znečistenie vody v povodí Dunaja pochádza z rôznych zdrojov, napríklad domácností, priemyselných zariadení a poľnohospodárstva.
Podľa rámcovej smernice o vode z roku 2000 členské štáty prijímajú plány manažmentu povodia, ktoré musia obsahovať opatrenia na boj proti znečisteniu. Dvor audítorov preskúmal, či opatrenia, ktoré členské štáty vykonávali na základe plánov z roku 2009, viedli k zlepšeniu kvality vody.