EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete. Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).

Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016

Print | ISBN 978-92-872-4392-8 | ISSN 1831-0931 | doi:10.2865/116379 | QJ-AB-16-005-SK-C
PDF | ISBN 978-92-872-4405-5 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/296858 | QJ-AB-16-005-SK-N
EPUB | ISBN 978-92-872-4419-2 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/26682 | QJ-AB-16-005-SK-E

© Európska únia, 2016

Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ

Bezplatné publikácie:

•jeden kus:
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•viac kusov alebo plagátov/máp:
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).

(*)Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).

Platené publikácie:

•prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

SK | 2016 | Č. 03

Osobitná správa

Boj proti eutrofizácii
v Baltskom mori: potrebné
sú ďalšie a účinnejšie
opatrenia

(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)

Audítorský tím

V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.

Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora II, ktorej predsedá člen EDA Henri Grethen a ktorá sa špecializuje na výdavky v oblasti štrukturálnych politík, dopravy a energetiky. Audit viedol člen EDA Ville Itälä, pomáhal mu Turo Hentilä, jeho vedúci kabinetu, a Outi Grönlund, atašé; Alain Vansilliette, hlavný manažér; Maria del Carmen Jimenez, vedúca úlohy; Krzysztof Zalega, Nils Odins, Zuzana Gullova, Tomasz Plebanowicz, Jean-François Hynderick a Vivi Niemenmaa, audítori.

Zľava doprava: T. Hentilä, V. Niemenmaa, A. Vansilliette, V. Itälä, M. d. C. Jimenez, T. Plebanowicz, K. Zalega, J.-F. Hynderick.

Obsah

Glosár a skratky

Zhrnutie

Úvod

Baltské more a eutrofizácia

Právne nástroje EÚ na riešenie znečistenia vody živinami

Dostupné rozpočtové nástroje EÚ na riešenie znečistenia vody živinami

Rozsah auditu a audítorský prístup

Pripomienky

Realizácia znižovania prísunu živín do Baltského mora v členských štátoch

Obmedzený pokrok pri znižovaní prísunu živín do Baltského mora

Plánom členských štátov v oblasti znižovania živín chýbajú ambície a primerané ukazovatele

Kontrolované členské štáty vo svojich plánoch alebo v právnom rámci len čiastočne zohľadnili odporúčania Helsinskej komisie

Spoľahlivosť údajov z monitorovania o prísune živín do Baltského mora nie je zaručená

Účinnosť opatrení na zníženie miery znečistenia živinami pochádzajúceho z komunálnych odpadových vôd

Väčšina členských štátov zatiaľ nedodržiava smernicu o čistení komunálnych odpadových vôd

Čistiarne odpadových vôd spolufinancované z prostriedkov EÚ sú účinné, udržateľnosť však nie je vždy zaručená

Kontrola vykonávania smernice v členských štátoch zo strany Komisie nie je dobre načasovaná

Podpora EÚ určená Rusku a Bielorusku je teoreticky nákladovo efektívna, ale jej rozsah je veľmi obmedzený v porovnaní s tým, čo je potrebné, a vykonávanie projektov trvá veľmi dlho

Účinnosť opatrení na zníženie znečisťovania vody živinami z poľnohospodárstva

Smernica o dusičnanoch sa nevykonáva účinne, a to aj napriek pomerne úspešným následným opatreniam zo strany Komisie

Mechanizmus krížového plnenia pomáha pri presadzovaní smernice o dusičnanoch a ďalších požiadaviek týkajúcich sa hnojenia, ale nie je úplne účinný

Opatrenia na rozvoj vidieka spolufinancované z prostriedkov EÚ v období 2007 – 2013 mali na zníženie znečistenia vodných útvarov živinami v kontrolovaných členských štátoch len malý vplyv

Pridaná hodnota stratégie EÚ pre región Baltského mora, pokiaľ ide o zníženie prísunu živín do Baltského mora

Komplexná sieť riadenia a pridaná hodnota, ktorú je náročné posúdiť

Hlavné projekty pomáhajú rozširovaniu osvedčených postupov, ich vplyv na zníženie obsahu živín však nebol preukázaný

Je potrebné, aby sa v operačných programoch viac zohľadnila stratégia EÚ pre región Baltského mora

Závery a odporúčania

Príloha I | — | Ciele znižovania prísunu živín
Príloha II | — | Trendy týkajúce sa prísunu dusíka a fosforu do Baltského mora podľa krajiny
Príloha III | — | Dosiahnutie maximálnych hodnôt prívodu podľa čiastkového povodia
Príloha IV | — | Koncentrácia živín v odpadovej vode vytekajúcej z čistiarní odpadových vôd vo významných mestách členských štátov EÚ v oblasti Baltského mora (2013)
Príloha V | — | Hlavné projekty a ďalšie projekty s významom pre plnenie stratégie EÚ pre región Baltského mora

Odpovede Komisie

Glosár a skratky

BSAP: Akčný plán pre Baltské more (pozri bod 8)

EUSBSR: Stratégia EÚ pre región Baltského mora (pozri bod 11)

HELCOM: Komisia pre ochranu prostredia Baltského mora (Helsinská komisia) (pozri bod 8)

Povodie: Územie, z ktorého sa všetok povrchový odtok odvádza prostredníctvom sietí potokov, riek, a prípadne jazier, do mora jediným vyústením, ústím alebo deltou rieky. Správne územie je súčasť povodia v konkrétnom členskom štáte.

Program opatrení: Súčasť plánu manažmentu povodia, kde sa uvádzajú opatrenia nevyhnutné na obnovenie dobrého stavu vodných útvarov so zreteľom na vlastnosti správneho územia povodia. Podobné programy opatrení sa musia vypracovať na účely obnovenia kvality morských vôd.

Stav vody: Celkové vyjadrenie stavu útvaru vnútrozemskej povrchovej vody určené jeho ekologickým stavom alebo jeho chemickým stavom. V prípade morských vôd stav vody zodpovedá jej environmentálnemu stavu, ktorý je založený na iných kritériách ako stav vnútrozemskej povrchovej vody.

Vodný útvar: Vymedziteľný a významný prvok povrchovej vody. Patria sem jazerá, nádrže, potoky, rieka, kanály, útvary brakickej vody a pásma pobrežnej vody.

Zásada „znečisťovateľ platí“: Zásada stanovená v Zmluve o fungovaní Európskej únie (článok 191 ods. 2). V súvislosti s odpadovými vodami sa touto zásadou predpisuje, že subjekty, ktoré vypúšťajú odpadové vody, by mali platiť za spôsobené znečisťovanie (napríklad domácnosti by mali platiť za čistenie odpadových vôd prostredníctvom ceny za odpadovú vodu, čistiarne odpadových vôd platia poplatok za znečisťovanie).

Zdroje znečistenia: Existujú dva hlavné typy zdrojov vodného znečistenia:

Difúzne zdroje, v prípade ktorých neexistuje konkrétny vypúšťací bod; najväčším zdrojom difúzneho znečistenia sú poľnohospodárske činnosti, činnosti lesného hospodárstva a obydlia, ktoré nie sú napojené na kanalizačnú sieť.

Bodové zdroje, v prípade ktorých existuje konkrétny vypúšťací bod; ide o vypúšťanie z čistiarní komunálnych odpadových vôd a z priemyselných podnikov a chovov rýb.

Zhrnutie

I

Baltské more je ohraničené ôsmimi členskými štátmi EÚ (Dánskom, Estónskom, Fínskom, Nemeckom, Lotyšskom, Litvou, Poľskom a Švédskom) a Ruskom. Baltské more je jedno z najznečistenejších morí na svete. Boj proti eutrofizácii sa považuje za značnú výzvu. Účelom rámcovej smernice o morskej stratégii z roku 2008 je dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu morských vôd EÚ do roku 2020. Podľa tejto smernice musia členské štáty spolupracovať v rámci regiónu a subregiónu, aby sa splnili ciele smernice, a ak je to praktické a vhodné, použiť napríklad štruktúry, ktoré už boli zavedené v rámci regionálnych morských dohovorov. Príslušným dohovorom pre Baltské more je Helsinský dohovor [riadi ho Helsinská komisia (HELCOM)] a jeho akčný plán pre Baltské more, v ktorom sa od signatárskych krajín vyžaduje zníženie zaťaženia živinami.

II

Európska rada v roku 2009 prijala makroregionálnu stratégiu, a to stratégiu Európskej únie pre región Baltského mora, zameranú predovšetkým na podporu ochrany životného prostredia vrátane zníženia zaťaženia živinami prostredníctvom intenzívnejšej spolupráce medzi susednými krajinami a pomocou inovačných riešení.

III

Hlavné zdroje zaťaženia živinami, ktoré je príčinou eutrofizácie, sú poľnohospodárstvo a komunálne odpadové vody. V rokoch 2007 – 2013 dosahoval príspevok EÚ na projekty týkajúce sa zberu a čistenia odpadových vôd v piatich členských štátoch ležiacich na brehoch Baltského mora, ktoré čerpali podporu z EÚ v tejto oblasti, sumu 4,6 mld. EUR. Opatrenia na rozvoj vidieka vrátane ochrany vôd vo všetkých ôsmich členských štátoch na pobreží Baltského mora dosiahli hodnotu 9,9 mld. EUR.

IV

Audit Dvora audítorov poskytuje odpoveď na otázku, či opatrenia EÚ účinne pomohli členským štátom znížiť znečistenie Baltského mora živinami. Celkový záver je, že tieto opatrenia viedli k malému pokroku smerom k dosiahnutiu zníženia obsahu živín v Baltskom mori.

V

Plány členských štátov na dosiahnutie zníženia obsahu živín stanovených Helsinskou komisiou vychádzajú z ich plánov manažmentu povodí vypracovaných na základe rámcovej smernice o vode. Týmto plánom chýba ambicióznosť, pretože sú zamerané na „základné opatrenia“ na vykonávanie smerníc EÚ v súvislosti s konkrétnymi činnosťami, ktoré spôsobujú znečistenie živinami, najmä s komunálnymi odpadovými vodami a poľnohospodárstvom. Menší dôraz sa kladie na opatrenia na kontrolu difúznych zdrojov živín a na „doplnkové opatrenia“, ako je stanovené v rámcovej smernici o vode. Opatrenia sa určujú na základe nedostatočných informácií. Chýbajú im aj ciele a vhodné ukazovatele na vyhodnotenie úspechov dosiahnutých pri znižovaní zaťaženia vôd živinami.

VI

Opatrenia na zníženie zaťaženia živinami z mestských aglomerácií viedli k zníženiu množstva živín. V niekoľkých aglomeráciách sa komunálne odpadové vody čistia podľa vyšších štandardov, ako sa stanovuje v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd. Napriek značnému financovaniu z prostriedkov EÚ sa však vykonávanie tejto smernice v členských štátoch, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004, oneskorilo. Navyše nie všetky členské štáty v oblasti Baltského mora, ktoré mali povinnosť dosiahnuť súlad so smernicou do roku 2012, túto požiadavku splnili. Kontrola vykonávania smernice v členských štátoch zo strany Komisie nebola dobre načasovaná. V Rusku a Bielorusku sú opatrenia EÚ týkajúce sa komunálnych odpadových vôd teoreticky nákladovo účinné, ale ich rozsah je obmedzený v porovnaní s tým, čo je potrebné, a vykonávanie projektov trvá veľmi dlho.

VII

Vykonávanie smernice o dusičnanoch členskými štátmi v oblasti Baltského mora nie je celkom účinné. Príslušné oblasti nie sú riadne vymedzené a požiadavky, ktoré členské štáty stanovili vo svojich akčných programoch, nie sú dostatočne prísne. V súvislosti s požiadavkou týkajúcou sa hnojenia živinami odradzujúci účinok mechanizmu krížového plnenia nepostačuje vzhľadom na to, že úroveň neplnenia povinností je naďalej vysoká. Hoci všetky plány manažmentu povodí obsahujú doplnkové opatrenia určené na riešenie problému zaťaženia živinami pochádzajúcimi z poľnohospodárstva, nie sú dostatočne zamerané na oblasti, v ktorých sa zistila potreba týchto opatrení. Okrem toho žiaden členský štát nevyužil možnosť podľa právnych predpisov EÚ zaviesť niektoré z týchto opatrení ako povinné pre poľnohospodárske podniky nachádzajúce sa v uvedených oblastiach.

VIII

Stratégia Európskej únie pre región Baltského mora zväčšuje politický význam environmentálneho stavu Baltského mora a regionálnej spolupráce, ale v súčasnosti je ťažké posúdiť jej pridanú hodnotu pri znižovaní prísunu živín.

IX

Predkladáme niekoľko odporúčaní na zlepšenie účinnosti opatrení na boj proti eutrofizácii v Baltskom mori.

Úvod

Baltské more a eutrofizácia

01

Baltské more je jedno z najznečistenejších morí na svete a eutrofizácia sa považuje za jeho najväčší problém¹. Baltské more je ohraničené deviatimi krajinami: ôsmimi členskými štátmi EÚ (Dánskom, Nemeckom, Estónskom, Lotyšskom, Litvou, Poľskom, Fínskom a Švédskom) a Ruskom. Bielorusko je ďalšia veľká krajina v úmorí Baltského mora.

02

Eutrofizácia je proces, ku ktorému dochádza, keď sa nadmerné množstvo živín vytvorených zväčša ľudskou činnosťou, hlavne dusíka a fosforu, dostane do vodného útvaru. Vysoké koncentrácie živín majú za následok mohutné, potenciálne toxické šírenie rias (pozri obrázok 1).

Obrázok 1 — Eutrofná morská voda

Zdroj: HELCOM, autor fotografie Samuli Korpinen.

03

Eutrofizácia môže významne znížiť úžitok z mora ochudobnením biodiverzity, poškodením vzhľadu pobrežia a znížením populácií rýb. Najviac postihnuté morské podoblasti sú Fínsky záliv, Rižský záliv a centrálna, najhlbšia časť Baltského mora nazývaná vlastné Baltské more (pozri graf 1).

Graf 1

Eutrofizácia v Baltskom mori

Zdroj: HELCOM. „Aký bol stav eutrofizácie Baltského mora v rokoch 2003 – 2007?“ Pyhälä Minna, Frias Vega Manuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther a Norkko Alt (2010).

04

Hlavné zdroje živín v mori sú vodou prenášané živiny pochádzajúce z vnútrozemia prostredníctvom riek a priameho vypúšťania z pobrežia. Vodou prenášané živiny zodpovedajú 78 % celkového dusíka a 95 % celkového fosforu, ktoré vtekajú do Baltského mora². Dva najvýznamnejšie zdroje zaťaženia spôsobeného vodou prenášanými živinami sú: difúzne zdroje, najmä poľnohospodárstvo (45 % všetkého dusíka a 45 % všetkého fosforu), a bodové zdroje, najmä komunálne odpadové vody (12 % všetkého dusíka a 20 % všetkého fosforu)³.

05

Zmena klímy pridáva ďalšie dva problémy. Po prvé, predpokladá sa, že kratšie a vlhkejšie zimy povedú k menšiemu množstvu snehovej a ľadovej pokrývky, čo znamená väčší odtok z povodí riek. To povedie k čoraz väčšiemu zaťaženiu živinami vypúšťanými do mora, čím sa zhorší eutrofizácia⁴. Po druhé, vyššie teploty mora poskytnú lepšie podmienky pre rast rias a povedú k dlhším obdobiam rastu.

Právne nástroje EÚ na riešenie znečistenia vody živinami

06

Kvalita morských vôd EÚ sa riadi podľa rámcovej smernice o morskej stratégii z roku 2008⁵, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby morské vody EÚ dosiahli do roku 2020 dobrý environmentálny stav. Vykonávanie smernice je stále v ranom štádiu: do októbra 2012 museli členské štáty podávať Komisii správu o ich určení pojmu dobrého environmentálneho stavu morských vôd na základe deskriptorov uvedených v smernici (jedným z nich je eutrofizácia), počiatočnom posúdení stavu ich morských vôd a ich environmentálnych cieľoch a súvisiacich ukazovateľoch.

07

Za vykonávanie smernice zodpovedajú členské štáty. Do konca roka 2015 mali pripraviť program opatrení na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu. Tieto programy sa musia poslať Komisii do marca 2016. Vo všeobecnosti by členské štáty mali v rámci možností vychádzať z cieľov a činností platných regionálnych morských dohovorov.

08

V prípade Baltského mora bol regionálny dohovor podpísaný už v roku 1974: Helsinský dohovor o ochrane morského prostredia oblasti Baltského mora. Súčasnými zmluvnými stranami dohovoru sú Dánsko, Estónsko, Európska únia, Fínsko, Nemecko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Rusko a Švédsko. V roku 2007 Helsinská komisia (HELCOM), ktorá riadi tento dohovor, navrhla akčný plán pre Baltské more s cieľom obnoviť do roku 2021 dobrý environmentálny stav Baltského mora. Zmluvné strany tento plán prijali.

09

Kľúčom k dosiahnutiu dobrého environmentálneho stavu morských vôd je dobrá kvalita vody z riek, ktoré sa vlievajú do mora. V rámcovej smernici o vode z roku 2000⁶ sa ustanovuje rámec pre ochranu brakických a pobrežných vnútrozemských vôd. Jeho cieľom je zabezpečiť dobrý stav povrchových vôd a podzemných vôd do roku 2015 alebo v určitých mimoriadnych prípadoch do roku 2021 alebo 2027. Od členských štátov sa najprv vyžadovalo, aby do decembra 2009 navrhli plány manažmentu povodia, kde určili vodné útvary, pri ktorých hrozí, že nedosiahnu stanovený cieľ do roku 2015, a uviedli najvýznamnejšie tlaky, ktoré majú vplyv na tieto útvary. Podobne ako rámcová smernica o morskej stratégii tieto plány manažmentu povodia obsahujú program opatrení, ktorý má pomôcť pri dosahovaní cieľov rámcovej smernice o vode.

10

Tieto programy musia obsahovať aspoň nevyhnutné opatrenia na plné vykonávanie existujúcich smerníc zameraných na ochranu kvality vody a ďalšie opatrenia, ktoré sa stali povinné na základe rámcovej smernice o vode (a najmä opatrenia na kontrolu difúznych zdrojov znečistenia)⁷. Medzi už existujúce smernice patria hlavne:

–smernice o čistení komunálnych odpadových vôd z roku 1991⁸, pokiaľ ide o zber a čistenie odpadových vôd v aglomeráciách,

–smernice o dusičnanoch z roku 1991⁹, pokiaľ ide o prijatie opatrení na zabezpečenie, aby poľnohospodári na poľnohospodárskych plochách, ktoré sú príčinou znečistenia vody dusičnanmi alebo hrozí, že spôsobia toto znečistenie (ďalej len „pásma ohrozené dusičnanmi“), dodržiavali minimálne požiadavky týkajúce sa používania dusíkatých hnojív.

11

A napokon, v roku 2009 bola Európskou radou prijatá stratégia Európskej únie pre región Baltského mora. Touto stratégiou sa riešia rozličné ciele v rámci troch tém: „Záchrana mora“, „Prepojenie regiónu“ a „Zvyšovanie prosperity“. V rámci jedného z čiastkových cieľov témy záchrana mora s názvom „Čistá voda v Baltskom mori“ boli prijaté ciele uvedené v akčnom pláne pre Baltské more týkajúce sa znižovania prísunu živín. Činnosť EÚ je naplánovaná na podporu spolupráce medzi susediacimi krajinami, ktorými sú členské štáty EÚ, ako aj krajiny mimo EÚ.

Dostupné rozpočtové nástroje EÚ na riešenie znečistenia vody živinami

12

V rámci politiky súdržnosti sa Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond¹⁰ môžu použiť na spolufinancovanie projektov infraštruktúry v oblasti odpadových vôd ako súčasti operačných programov členských štátov. Celkový príspevok EÚ na projekty zberu a čistenia odpadových vôd v členských štátoch ležiacich na brehoch Baltského mora¹¹ dosiahol v rokoch 2007 – 2013 sumu 4,6 mld. EUR: Poľsko – 3,4 mld. EUR; Lotyšsko – 0,6 mld. EUR; Litva – 0,4 mld. EUR; Estónsko – 0,2 mld. EUR a Nemecko – 0,04 mld. EUR.

13

Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka¹² sa môže použiť na financovanie niekoľkých opatrení v rámci programu rozvoja vidieka, ktoré môžu mať buď priamy alebo nepriamy vplyv na kvalitu vody (najmä opatrenia súvisiace so „zlepšovaním životného prostredia a krajiny“¹³. Na tento typ opatrení bola na obdobie rokov 2007 – 2013 vyčlenená suma 9,9 mld. EUR pre všetkých osem členských štátov na pobreží Baltského mora¹⁴. Suma, ktorá bola konkrétne určená na riešenie ochrany vôd, nie je k dispozícii.

14

Pokiaľ ide o krajiny mimo EÚ, európska susedská politika ponúka Rusku a Bielorusku niekoľko možností na spoluprácu v oblasti životného prostredia. Medzi tieto možnosti patrí nejadrové hľadisko Environmentálneho partnerstva Severnej dimenzie (ďalej len „NDEP“), na ktoré EÚ dosiaľ prispela sumou 44 mil. EUR, dvojstranná alebo regionálna pomoc a cezhraničná spolupráca, na ktoré EÚ prispela v období rokov 2003 – 2013 sumou 14,5 mil. EUR a 3,5 mil. EUR, v uvedenom poradí¹⁵.

1 Európska environmentálna agentúra, „Živiny v brakických, pobrežných a morských vodách (CSI 021)“. Posúdenie uverejnené v marci 2013.

2 HELCOM, aktualizovaný Piaty súbor údajov o zaťažení Baltského mora znečistením (PLC-5.5) – 2015 (údaje z roku 2010).

3 HELCOM, Piaty súbor údajov o zaťažení Baltského mora znečistením (PLC-5) – 2011 (údaje z roku 2006).

4„Druhé posúdenie zmeny klímy pre oblasť Baltského mora“, tím autorov štúdie BACC II, Regional Climate Studies, Springer International Publishing, 2015.

5 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19).

6 Smernica 2000/60/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

7 Článok 11 ods. 3 písm. h) rámcovej smernice o vode.

8 Smernica Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd (Ú. v. ES L 135, 30.5.1991, s. 40).

9 Smernica Rady 91/676/EHS z 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (Ú. v. ES L 375, 31.12.1991, s. 1).

10 Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25); a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

11 Za štyri členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004 a nemecké spolkové krajiny (Länder) v úmorí Baltského mora. Ďalšie tri členské štáty na pobreží Baltského mora (Dánsko, Fínsko a Švédsko) nečerpali finančné prostriedky EÚ na projekty súvisiace s odpadovými vodami.

12 Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 487).

13 Os 2 programov rozvoja vidieka v období 2007 – 2013. V rámci tejto osi by hlavné aspekty, ktoré treba zohľadniť, mali zahŕňať biodiverzitu, správu lokalít siete Natura 2000, činnosti spojené s rámcovou smernicou o vode, ochranu vody a pôdy a zmierňovanie zmeny klímy.

14 Poľsko (4,4 mld. EUR), Fínsko (1,5 mld. EUR), Švédsko (1,3 mld. EUR), Nemecko (1,1 mld. EUR), Litva (0,6 mld. EUR), Lotyšsko (0,4 mld. EUR), Dánsko (0,3 mld. EUR) a Estónsko (0,3 mld. EUR).

15 Zdroj: Európsky dvor audítorov. Výška finančných prostriedkov pridelených Rusku a Bielorusku prostredníctvom programu TACIS a nástroja ENPI do konca roku 2013.

Rozsah auditu a audítorský prístup

15

V rámci tohto auditu Dvor audítorov preskúmal, do akej miery došlo k zníženiu znečistenia Baltského mora živinami, a posúdil účinnosť opatrení EÚ vykonávaných členskými štátmi na dosiahnutie zníženia obsahu živín. Zaoberali sme sa v ňom týmito audítorskými otázkami:

a)Sú členské štáty vo všeobecnosti úspešné pri znižovaní prísunu živín do Baltského mora?

b)Sú opatrenia EÚ týkajúce sa komunálnych odpadových vôd účinné pri znižovaní znečistenia živinami vypúšťanými do Baltského mora?

c)Sú opatrenia EÚ týkajúce sa poľnohospodárstva účinné pri znižovaní znečistenia živinami vypúšťanými do Baltského mora?

d)Poskytuje stratégia EÚ pre región Baltského mora pridanú hodnotu, pokiaľ ide o existujúce opatrenia na zníženie prísunu živín vypúšťaných do Baltského mora?

16

Naše otázky boli zodpovedané na základe dôkazov zozbieraných týmito prostriedkami:

–Opatrenia EÚ na zníženie znečistenia z poľnohospodárstva boli preskúmané vo Fínsku, v Lotyšsku a Poľsku, kým opatrenia EÚ na zníženie znečistenia z komunálnych odpadových vôd sa preskúmali len v Lotyšsku a Poľsku (najmä tri čistiarne v Lotyšsku a sedem v Poľsku), pretože Fínsko nedostalo na tento účel žiadne finančné prostriedky z EÚ (pozri poznámku pod čiarou č. 11). Podpora EÚ na projekty spojené s odpadovými vodami v Rusku a Bielorusku sa preskúmala na základe dokumentov, ktoré mala k dispozícii Komisia.

–Preskúmanie údajov o plnení týkajúcich sa 18 ďalších čistiarní komunálnych odpadových vôd vo významných mestách v úmorí Baltského mora.

–Dotazníky sme poslali do piatich členských štátov v oblasti Baltského mora, v ktorých sa neuskutočnila kontrola (Dánsko, Nemecko, Estónsko, Litva a Švédsko). Dotazníky sa týkali plánov týchto krajín na presadzovanie cieľov Helsinskej komisie týkajúcich sa zníženia obsahu živín.

–Analýza dokumentov a rozhovorov so zamestnancami Komisie, sekretariátom Helsinskej komisie a odborníkmi z inštitútu Baltic Nest Institute¹⁶.

–Rozhovory so zástupcami z estónskeho Úradu pre audit, ktorý vykonal podobný audit v Estónsku.

17

Kritériá, ktoré sme použili na zodpovedanie otázok, boli odvodené z právnych predpisov, usmernení Komisie a dohôd Helsinskej komisie, ako aj z našich predchádzajúcich auditov v oblasti ochrany vôd¹⁷. Vysvetlenie týchto kritérií sa nachádza ďalej v rôznych častiach tejto správy.

16 Baltic Nest Institute je medzinárodné výskumné partnerstvo Centra pre Baltské more Štokholmskej univerzity, švédskej Agentúry pre morské a vodné hospodárstvo, Univerzity v Aarhuse a Fínskeho environmentálneho inštitútu. Spájajú sa v ňom kompetencie zo všetkých podstatných disciplín potrebných pre správu morského ekosystému. Jeho produkty sa vypracúvajú predovšetkým v spolupráci s Helsinskou komisiou.

17 Predovšetkým: osobitná správa č. 3/2009 o účinnosti výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 1994 – 1999 a 2000 – 2006; osobitná správa č. 4/2014 s názvom „Integrácia cieľov politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva do SPP: čiastočný úspech“; osobitná správa č. 2/2015 s názvom „Financovanie čistiarní komunálnych odpadových vôd v povodí rieky Dunaj: ďalšie úsilie potrebné na pomoc členským štátom dosiahnuť ciele politiky EÚ v oblasti odpadových vôd“; a osobitná správa č. 23/2015 s názvom „Kvalita vody v povodí rieky Dunaj: pri vykonávaní rámcovej smernice o vode sa dosiahol pokrok, stále však je čo robiť“ (http://eca.europa.eu).

Pripomienky

Realizácia znižovania prísunu živín do Baltského mora v členských štátoch

18

Podľa rámcovej smernice o morskej stratégii musia členské štáty do decembra 2015 navrhnúť program opatrení. Komisia vo svojom posúdení podávania správ vypracovaných členskými štátmi na pobreží Baltského mora¹⁸ dospela k záveru, že len jeden z nich (Fínsko) vytvoril kvantifikované ciele týkajúce sa zaťaženia živinami, ktoré sú hlavnou príčinou eutrofizácie (pozri bod 6). Komisia sa v prípade neexistencie takýchto cieľov domnieva, že použitie cieľov z akčného plánu pre Baltské more Helsinskej komisie by predstavovalo osvedčený postup (pozri body 7 a 8). Preskúmali sme súčasné štádium vykonávania tohto dohovoru, keďže môže byť použitá ako základ pre budúce programy opatrení.

19

V roku 2007 sa signatárske krajiny dohovoru Helsinskej komisie dohodli na dvoch hlavných nástrojoch na boj proti eutrofizácii:

–Akčný plán pre Baltské more, ktorý obsahuje plán znižovania obsahu živín, prostredníctvom ktorého sa každej krajine pridelia ciele na zníženie živín vymedzené na úrovni čiastkového povodia v súvislosti s ich priemerným vypúšťaním v referenčnom období 1997 – 2003. Každá krajina musela vypracovať svoj vlastný plán znižovania živín do konca roku 2009, aby mohla dosiahnuť svoje ciele do roku 2021. Číselné údaje, ktoré sa považovali za predbežné, boli potvrdené na základe vedeckého modelu¹⁹.

–Postupy vykonávania odporúčané Helsinskou komisiou na ochranu vôd pred znečisťovaním z rozličných činností vrátane zberu a čistenia odpadových vôd, používania fosfátov v detergentoch a používania hnojív v poľnohospodárstve.

20

Plán zníženia obsahu živín v rámci akčného plánu pre Baltské more bol v roku 2013 prepracovaný na základe nového a úplnejšieho súboru údajov, ako aj lepšieho modelovacieho prístupu²⁰. Signatárske krajiny súhlasili so znížením ročného prísunu dusíka vypúšťaného do mora o 13 % (118 134 ton ročne) a fosforu o 41 % (15 178 ton ročne) v porovnaní s množstvom v referenčnom období (910 344 ton ročne v prípade dusíka a 36 894 ton ročne v prípade fosforu). Signatárske krajiny súhlasili s tým, že k tomuto cieľu prispejú znížením svojich vlastných ročných prísunov dusíka o 89 260 ton ročne a fosforu o 14 374 ton ročne rozdelených podľa čiastkových povodí, pričom k zvyšnému nevyhnutnému zníženiu živín dôjde v rámci lodnej dopravy a v krajinách, ktoré nie sú signatármi dohovoru²¹.

21

Miera úsilia vyžadovaného od rôznych krajín veľmi závisí od ich polohy (či susedia s podoblasťami Baltského mora, ktoré sú viac-menej postihnuté eutrofizáciou) a od objemu zníženia živín dosiahnutého v minulosti²². To znamená, že zníženie množstva živín, ktoré sa vyžaduje od Dánska, Fínska a Švédska, bolo obmedzené a vo veľkej miere sústredené v čiastkových povodiach s najvyššou potrebou zníženia živín, kým veľké zníženie množstva živín sa vyžadovalo od Litvy, Poľska a Ruska (pozri prílohu I).

22

Preskúmali sme, či členské štáty:

–dosiahli pokrok smerom k obmedzeniu svojho vypúšťania živín do Baltského mora,

–prijali primerané plány znižovania množstva živín s príslušnými ukazovateľmi na monitorovanie ich dosahovania,

–uplatnili odporúčania Helsinskej komisie týkajúce sa znižovania množstva živín,

–pripravili spoľahlivé údaje z monitorovania.

Obmedzený pokrok pri znižovaní prísunu živín do Baltského mora

23

Aktuálne údaje o celkovom ročnom prísune živín do Baltského mora v rokoch 1995 – 2012²³ svedčia o zostupnej tendencii týkajúcej sa prísunu dusíka (9 %) a fosforu (14 %). V grafoch 2 a 3 je znázornené porovnanie prísunu dusíka a fosforu v roku 2012 a prísunu v referenčnom období za každú krajinu. V prípade troch krajín sa ukazuje klesajúci trend pri oboch živinách (Dánsko, Poľsko a Švédsko), kým dve krajiny zvýšili svoj prísun oboch živín (Lotyšsko a Rusko). V prípade ostatných krajín bol pozorovaný klesajúci trend len pri jednej zo živín. Podrobné údaje sú uvedené v prílohe II.

Graf 2

Porovnanie medzi prísunom dusíka v referenčnom období a v roku 2012

Graf 3

Porovnanie medzi prísunom fosforu v referenčnom období a v roku 2012

Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe údajov predložených na 48. zasadnutí vedúcich delegácií Helsinskej komisie, 10.6.2015 – 11.6.2015 v Tallinne.

24

Údaje Helsinskej komisie z roku 2012 však svedčia o tom, že ani jedna zo signatárskych krajín zatiaľ nedosiahla požadované zníženie množstva živín vo všetkých morských podoblastiach obzvlášť postihnutých eutrofizáciou (vlastné Baltské more, Fínsky záliv a Rižský záliv), kým časť zníženia prísunu živín, ktoré dosiahli, sa týka morských podoblastí, v ktorých nebolo potrebné žiadne zníženie (dánske úžiny a Botnické more) (pozri prílohu III).

25

Podľa poslednej analýzy Helsinskej komisie boli v rokoch 1994 až 2008 pozorované zostupné tendencie týkajúce obsahu dusíka a fosforu z bodových zdrojov znečistenia, kým prísun dusíka a fosforu z poľnohospodárskych činností bol v uvedenom období buď stabilný, alebo došlo k jeho zvýšeniu²⁴. V aktuálnejších informáciách predložených Európskemu parlamentu a Rade v poslednej správe o vykonávaní smernice o dusičnanoch (za roky 2008 – 2011)²⁵ sa prejavuje zníženie živín v poľnohospodárskej pôde a mierne zníženie koncentrácie dusičnanov v povrchových vodách²⁶. Zdá sa však, že toto zlepšenie zatiaľ nemalo vplyv na eutrofizáciu pobrežných vôd a ešte neviedlo k zníženiu prísunu živín do Baltského mora. Je potrebné vziať na vedomie, že obmedzené používanie živín v pôde sa môže prejaviť zníženým prísunom živín do mora až po niekoľkých rokoch.

Plánom členských štátov v oblasti znižovania živín chýbajú ambície a primerané ukazovatele

26

Vo všetkých troch kontrolovaných členských štátoch bol plán znižovania obsahu živín strategickým dokumentom na vysokej úrovni, v ktorom neboli stanovené kvantifikované ciele zníženia živín, ktoré by boli rozdelené podľa typu zdroja znečistenia, podľa činnosti a podľa zemepisnej oblasti. Ostatných päť členských štátov prijalo podobné plány znižovania živín. Poľsko vyjadrilo námietky proti svojim cieľom znižovania živín na úrovni krajiny a zatiaľ oficiálne neprijalo konkrétny plán²⁷.

27

Všetky členské štáty v oblasti Baltského mora sa vo svojich plánoch manažmentu povodia vyžadovaných podľa rámcovej smernice o vode opierajú o program opatrení ako o hlavný nástroj plánovania s cieľom dosiahnuť ciele Helsinskej komisie týkajúce sa zníženia obsahu živín. V skutočnosti si dosiahnutie dobrého stavu vnútrozemských vôd v súlade s rámcovou smernicou o vode vyžaduje značné zníženie zaťaženia riek, ktoré sa vlievajú do Baltského mora, živinami, čo prispieva k dosiahnutiu cieľov Helsinskej komisie týkajúcich sa zníženia obsahu živín.

28

V prípade niektorých členských štátov jednoduché dosiahnutie dobrého stavu vyžadovaného v rámcovej smernici o vode nestačí na splnenie cieľov Helsinskej komisie týkajúcich sa obsahu fosforu. Podľa odborníkov a poľských environmentálnych orgánov²⁸ je na dosiahnutie cieľov Helsinskej komisie pre Poľsko potrebné, aby sa znížila koncentrácia fosforu vo vodách Odry a Visly na 0,07 – 0,08 mg/l, teda približne na prirodzenú úroveň fosforu, čo znamená, že sa do riek nesmie vypúšťať vôbec žiadny fosfor. Podľa vnútroštátnych orgánov sa táto analýza týka aj Nemecka a Litvy. Preto bude potrebné zvýšiť úsilie o zníženie množstva fosforu vypúšťaného do mora, aby sa splnili ciele Helsinskej komisie.

29

V súvislosti so zaťažením živinami plány manažmentu povodia z roku 2009 a príslušné programy opatrení²⁹, ktoré preskúmal Dvor audítorov, obsahujú prevažne základné opatrenia na vykonávanie smerníc EÚ v prípadoch, keď ešte neboli plne vykonané. V čase prijatia plánov manažmentu povodia Estónska, Lotyšska a Poľska tieto krajiny ešte stále plne nevykonali smernicu o čistení komunálnych odpadových vôd [využili prechodné obdobie (pozri bod 44)]. Tieto plány manažmentu povodia obsahujú aj opatrenia na kontrolu difúzneho znečistenia (pozri bod 10), ktoré však už boli zavedené pred schválením plánov. Napokon obsahujú doplnkové opatrenia, ktoré sa budú zväčša spolufinancovať z rozpočtu EÚ a ktoré presahujú rámec požiadaviek týchto smerníc, ktoré sa však takmer výlučne týkajú poľnohospodárstva.

30

Tieto plány manažmentu povodia mali niekoľko nedostatkov:

–Neúplné určenie zdrojov znečistenia a klasifikácia stavu vôd; najmä nedostatočná kvantifikácia prísunu živín na úrovni vodných útvarov alebo čiastkových povodí riek. To znamená, že plány nemajú spoľahlivý základ pre stanovovanie cieľov a zameranie opatrení.

–Neschopnosť systematicky opísať nápravné opatrenia na úrovni vodných útvarov alebo čiastkových povodí, nedostatok konkrétnych výstupných ukazovateľov rôznych opatrení (množstvo hektárov, na ktorých sa opatrenie bude uplatňovať) a žiadne rozdelenie celkových odhadovaných nákladov na úrovni jednotlivých opatrení. Tieto údaje sú nevyhnutné na zabezpečenie nákladovej účinnosti opatrení pri znižovaní prísunu živín vypúšťaných do Baltského mora a pri hospodárení s finančnými zdrojmi, najmä s finančnými prostriedkami z EÚ.

–Nedostatok cieľov a ukazovateľov týkajúcich sa znižovania obsahu živín očakávaných v prípade rôznych opatrení a rozdelených podľa typu zdroja znečistenia, odvetvia činnosti a zemepisnej oblasti, t. j. podľa povodí, čiastkových povodí a vodných útvarov³⁰.

Komisia³¹ a Dvor audítorov³² už poukázali na podobné nedostatky v ostatných plánoch manažmentu povodia.

31

Taktiež sme zaznamenali, že hoci sa od členských štátov vyžaduje, aby posudzovali svoj pokrok smerom k plneniu rámcovej smernice o vode na základe percentuálneho podielu vodných útvarov s dobrým stavom vody v každom povodí, nemusia určovať základné ciele, ako je zníženie zaťaženia živinami (alebo ďalšie ukazovatele, ktoré nie sú podstatné pre tento audit, ako je zníženie obsahu konkrétnych znečisťujúcich látok). Prínos opatrení uvedených v plánoch manažmentu povodia pre zníženie obsahu živín vypúšťaných do Baltského mora teda nemožno posúdiť.

Kontrolované členské štáty vo svojich plánoch alebo v právnom rámci len čiastočne zohľadnili odporúčania Helsinskej komisie

32

V súvislosti s čistením komunálnych odpadových vôd vydala Helsinská komisia odporúčania pre svoje signatárske krajiny, ktoré presahujú požiadavky smerníc EÚ. Najdôležitejšie odporúčania sú uvedené v rámčeku 1.

Rámček 1

Odporúčania Helsinskej komisie v oblasti čistenia odpadových vôd presahujúce požiadavky smerníc EÚ

Odporúčanie č. 28E/5 (z roku 2007) obsahuje návrhy osvedčených postupov na:

οvývoj a údržbu kanalizačných systémov a

οčistenie fosforu v komunálnych odpadových vodách v závislosti od veľkosti čistiarne, napríklad odporúčanie maximálnej úrovne 0,5 mg/l v odpadovej vode vypúšťanej z čistiarní odpadových vôd s populačným koeficientom (p.k.) vyše 10 000, hoci norma uvedená v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd je 1 mg/l.

V odporúčaní č. 28E/7 (z roku 2007) sa navrhujú normy používania polyfosfátov v detergentoch, ktoré majú signatárske krajiny postupne zaviesť podľa vnútroštátnych harmonogramov. Signatárske krajiny by mali:

οobmedziť obsah celkového množstva fosforu v pracích detergentoch,

οpreskúmať možnosť nahradenia polyfosfátov v detergentoch do umývačiek riadu.

33

Ani v jednom z troch kontrolovaných členských štátov neboli tieto odporúčania Helsinskej komisie včlenené do ich právneho rámca. Konkrétne ani jedna z týchto krajín nezaviedla povinné limity týkajúce sa obsahu fosforu v pracích detergentoch pred dátumom, keď začali platiť vo všetkých členských štátoch (30. júna 2013)³³. Ani v jednom z týchto štátov sa ešte nezačali uplatňovať limity týkajúce sa detergentov do umývačiek riadu (odporúčanie č. 28E/7).

34

Vo Fínsku sa limity obsahu fosforu v čistiarňach odpadových vôd uplatňujú vo veľkej miere prostredníctvom systému environmentálnych povolení. Tieto povolenia môžu byť v závislosti od ekologického stavu prijímajúceho vodného útvaru prísnejšie, než vyžaduje smernica o čistení komunálnych odpadových vôd, pokiaľ ide o koncentrácie dusíka a fosforu v odpadovej vode vytekajúcej z čistiarní odpadových vôd, dokonca môžu prevyšovať rámec odporúčaní Helsinskej komisie³⁴. V Lotyšsku a Poľsku neboli odporúčania Helsinskej komisie uvedené v environmentálnych povoleniach pre prevádzkovateľov čistiarní. V oboch krajinách sa však počas auditu našli čistiarne, ktoré uplatňujú odporúčania Helsinskej komisie (jedna z troch v Lotyšsku a štyri zo siedmich v Poľsku).

35

Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo, Helsinská komisia odporučila, aby sa na poľnohospodársku pôdu vzťahoval limit vo výške 25 kg fosforu z hnoja na hektár ročne (odporúčanie Helsinskej komisie 28E/4 z roku 2007). Vo všetkých kontrolovaných členských štátoch však ani právne predpisy, ani minimálne požiadavky na hnojivá a pesticídy³⁵ v určitých opatreniach v oblasti rozvoja vidieka ani opatrenia na kontrolu difúzneho znečistenia v plánoch manažmentu povodia nezavádzajú takýto limit na používanie fosforu v hnojivách (pozri bod 29). Spomedzi ostatných členských štátov v oblasti Baltského mora len Estónsko, Švédsko a Nemecko zaviedli zákony obmedzujúce používanie fosforu v hnojivách, hoci tieto zákony nie sú také prísne ako opatrenia odporúčané Helsinskou komisiou³⁶.

36

Tri kontrolované členské štáty odôvodňujú skutočnosť, že neuplatňujú uvedené odporúčania pomocou argumentov, že ich pôda je chudobná na fosfor alebo že používanie fosforu na poľnohospodárskej pôde je v priemere pomerne nízke. Zistili sme však, že údaje o používaní fosforu svedčia o tom, že použité množstvá fosforu môžu na niektorých miestach prevyšovať množstvo odporúčané Helsinskou komisiou, že niektoré pôdy sú bohaté na fosfor a že odtok fosforu je vysoký³⁷. V odporúčaní Helsinskej komisie 28E/4 sa spomínajú aj environmentálne povolenia pre poľnohospodárov s viac ako 40 000 kusmi hydiny, 2 000 ošípanými, 700 prasnicami alebo 400 kusmi hovädzieho dobytka. Vo všetkých členských štátoch v oblasti Baltského mora je environmentálne povolenie povinné pre poľnohospodárske podniky s chovom ošípaných a hydiny, keďže ide aj o požiadavku smernice EÚ o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia³⁸, hoci v Poľsku sa toto povolenie nevyžaduje v prípade poľnohospodárskych podnikov zameraných na chov hovädzieho dobytka s viac ako 400 kusmi zvierat. Vo Fínsku a v Lotyšsku sa však toto povolenie vyžaduje pre všetky poľnohospodárske podniky s chovom hospodárskych zvierat, v ktorých je počet zvierat výrazne pod hranicou odporúčaných Helsinskou komisiou.

Spoľahlivosť údajov z monitorovania o prísune živín do Baltského mora nie je zaručená

37

Zaťaženie živinami vypúšťanými do Baltského mora z riek, potokov a prostredníctvom priameho vypúšťania do mora monitorujú vnútroštátne orgány každej signatárskej krajiny a výsledky každoročne oznamujú Helsinskej komisii. Merania sa uskutočňujú v ústiach riek, ktoré sa vlievajú do Baltského mora podľa štandardnej metodiky vypracovanej Helsinskou komisiou. V týchto výročných údajoch sa ukazuje celkové znečistenie morskej vody bez ohľadu na typ zdroja znečistenia a na krajinu pôvodu zaťaženia. Cezhraničný prísun dusíka a fosforu pochádzajúcich z každej krajiny sa oznamuje každých šesť rokov.

38

Prísun živín podľa typu zdroja znečistenia a odvetvia činnosti sa takisto oznamuje každých šesť rokov³⁹. Tieto údaje sú obzvlášť užitočné pri hodnotení tendencií prísunu živín, ktorý vytvárajú rozličné odvetvia činnosti, a sú zásadné pri stanovovaní nákladovo účinných opatrení, ktoré sa majú uplatňovať v každom odvetví.

39

V rámci auditu sa ukázalo, že na účely cieľov Helsinskej komisie sa odhady difúzneho znečistenia vypracúvajú na základe spoločnej metodiky na úrovni krajiny, ale nie na nižších úrovniach, ako je úroveň povodia, čiastkového povodia alebo vodného útvaru. Zistili sme aj, že číselné údaje Helsinskej komisie nie sú v súlade s odhadmi, ktoré stanovil každý členský štát, keď vypracúval svoj plán manažmentu povodia podľa rámcovej smernice o vode s použitím rôznych metodík.

40

Napríklad číselné údaje týkajúce sa difúzneho znečistenia v lotyšských plánoch manažmentu povodia sú nižšie ako zodpovedajúce údaje v databáze HELCOM uvedené v rovnakom roku. Tieto nezrovnalosti ovplyvňujú aj údaje o cezhraničnom znečistení. Navyše sa v údajoch z monitorovania plánov manažmentu povodia prejavuje zlepšenie v súvislosti s koncentráciou živín v povrchových vodách v období rokov 2006 – 2013, kým v údajoch Helsinskej komisie sa prejavuje vzostupná tendencia týkajúca sa zaťaženia živinami vypúšťanými v Lotyšsku do Baltského mora. V prípade Poľska sa v hodnotení stavu pobrežných a brakických vôd v období 2010 – 2013 na účely plánov manažmentu povodia neukázalo žiadne zlepšenie v súvislosti s koncentráciami živín, kým v údajoch predložených Helsinskej komisii sa prejavuje pokračujúce znižovanie zaťaženia živinami.

41

Tieto zjavné nezrovnalosti vyvolávajú otázky o spoľahlivosti údajov z monitorovania, najmä pokiaľ ide o číselné údaje týkajúce sa cezhraničného znečistenia a difúzneho znečistenia. Túto skutočnosť si všimla skupina expertov Helsinskej komisie, ktorá vyzvala členské štáty, aby poskytli informácie o očakávanom znížení zaťaženia živinami v dôsledku vykonávania rámcovej smernice o vode⁴⁰.

Účinnosť opatrení na zníženie miery znečistenia živinami pochádzajúceho z komunálnych odpadových vôd

42

Komunálne odpadové vody zodpovedajú približne 90 % všetkých zdrojov bodového znečistenia. Časť tohto znečistenia pochádza z Ruska a Bieloruska, na ktoré sa nevzťahuje právo EÚ.

43

V členských štátoch sa podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd stanovuje, že všetky aglomerácie⁴¹ s populačným koeficientom nad 2 000⁴² musia mať zberné systémy alebo v prípadoch, kde nie je vytvorenie zberného systému opodstatnené, sa použijú individuálne systémy alebo iné primerané systémy dosahujúce rovnakú úroveň ochrany životného prostredia (článok 3). Pred vypustením do vodného útvaru musia odpadové vody prejsť sekundárnym čistením, pri ktorom sa zníži koncentrácia organického znečistenia⁴³ na úroveň pod určitým limitom (článok 4). Navyše v citlivých oblastiach musia odpadové vody prejsť prísnejším čistením. V prípade, že citlivý charakter oblasti vyplýva z eutrofizácie alebo z rizika eutrofizácie, členské štáty si môžu vybrať medzi dvomi možnosťami: po prvé, dosiahnutie koncentrácií, ktoré sú nižšie ako úrovne dusíka alebo fosforu v odpadovej vode vypúšťanej čistiarňami v aglomeráciách s populačným koeficientom vyšším ako 10 000 podľa smernice (článok 5 ods. 2 a 3), alebo po druhé, zníženie celkového obsahu dusíka a fosforu vstupujúcich do všetkých čistiarní komunálnych odpadových vôd v citlivej oblasti o uvedený percentuálny podiel (článok 5 ods. 4).

44

Členským štátom v oblasti Baltského mora, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004 (Estónsko, Lotyšsko, Litva a Poľsko), bolo poskytnuté prechodné obdobie na dosiahnutie súladu so smernicou. Koncom roku 2012 (t. j. roku, z ktorého pochádzajú najaktuálnejšie údaje o súlade) uplynulo toto prechodné obdobie Litve a Estónsku, kým Lotyšsko a Poľsko ešte nemuseli plne dodržovať smernicu, pretože ich prechodné obdobie sa končí až 31. decembra 2015.

45

Preskúmali sme, či:

–členské štáty dodržujú smernicu o čistení komunálnych odpadových vôd,

–čistiarne odpadových vôd spolufinancované z prostriedkov EÚ sú účinné a udržateľné,

–Komisia prijala náležité opatrenia, aby zabezpečila, že členské štáty budú dodržiavať smernicu,

–podpora EÚ určená Rusku a Bielorusku viedla k podstatnému zníženiu obsahu živín z odpadových vôd.

Väčšina členských štátov zatiaľ nedodržiava smernicu o čistení komunálnych odpadových vôd

Členské štáty, ktoré boli povinné dosiahnuť súlad so smernicou pred rokom 2012

46

V tabuľke 1 je predstavená úroveň súladu na konci roku 2012 v prípade členských štátov, ktoré splnili konečný termín na splnenie požiadaviek na sekundárne čistenie a na prísnejšie čistenie. Nemecko a Fínsko sa veľmi priblížili k plnému súladu s článkami 4 a 5 smernice, ktorou sa stanovujú požiadavky na sekundárne a prísnejšie čistenie.

Tabuľka 1

Hlavné údaje o súlade so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd v súvislosti s čistením odpadových vôd

| DK | DE | EE | LT | FI | SE
Celkové zaťaženie v členskom štáte (p.k.) | 11 607 945 | 112 878 422 | 1 642 766 | 2 757 900 | 5 239 700 | 12 672 633
Sekundárne čistenie¹
Celkové zaťaženie, s ktorým musí byť toto čistenie zosúladené (p.k.) | 11 232 613 | 112 672 240 | 1 579 138 | 2 757 900 | 5 070 800 | 12 404 389
Celkové zaťaženie, s ktorým je čistenie zosúladené (p.k.) | 11 153 597 | 112 561 974 | 1 510 498 | 2 757 900 | 5 054 100 | 12 095 484
% celkového zaťaženia, s ktorým je čistenie zosúladené | 99,3 % | 99,9 % | 95,7 % | 100,0 % | 99,7 % | 97,5 %
Prísnejšie čistenie²
Celkové zaťaženie, s ktorým musí byť toto čistenie zosúladené (p.k.) | 10 358 176 | V súlade s článkom 5 ods. 4³ | 1 466 475 | 2 582 700 | 4 583 900 | 11 657 155
Celkové zaťaženie, s ktorým je čistenie zosúladené (p.k.) | 10 235 632 | 1 310 525 | 2 497 700 | 4 567 200 | 10 366 880
% celkového zaťaženia, s ktorým je čistenie zosúladené | 98,8 % | 89,4 % | 96,7 % | 99,6 % | 88,9 %

1 Sekundárne čistenie sa nevzťahuje na aglomerácie s populačným koeficientom nižším ako 10 000, ktoré vypúšťajú odpadové vody priamo na pobreží.

2 Všetky členské štáty s výnimkou Nemecka uplatňujú prísnejšie čistenie na úrovni aglomerácie podľa článku 5 ods. 2. V tomto prípade sa prísnejšie čistenie nevzťahuje na aglomerácie s populačným koeficientom nižším ako 10 000 alebo na aglomerácie, ktoré sa nenachádzajú v citlivých oblastiach.

3 Nemecko uplatňuje prísnejšie čistenie podľa článku 5 ods. 4, čo znamená, že celkový objem látok privádzaných do čistiarní komunálnych odpadových vôd krajiny je potrebné znížiť o 75 %. V roku 2012 dosiahlo Nemecko 82 % zníženie celkového zaťaženia dusíkom a 90 % zníženie celkového zaťaženia fosforom privádzaným do jeho čistiarní komunálnych odpadových vôd.

Zdroj: Údaje Komisie k decembru 2012.

47

Pokiaľ ide o požiadavku na zber odpadových vôd, Komisia považuje všetky členské štáty za štáty, ktoré dodržujú túto požiadavku bez ohľadu na podiel odpadových vôd vyčistených individuálnymi systémami alebo inými primeranými systémami. Tento podiel je najvyšší v Litve a Estónsku, kde v uvedenom poradí dosahuje 10,2 % a 3,6 % zaťaženia spôsobeného odpadovými vodami z aglomerácií s populačným koeficientom viac ako 2 000.

48

Podmienky vzťahujúce sa na tieto systémy podľa smernice sú nejasné: mala by sa nimi dosiahnuť rovnaká úroveň ochrany životného prostredia ako v prípade centralizovaných zberných systémov. Len nedávno Komisia požiadala členské štáty, aby vysvetlili svoje individuálne systémy. Na tento problém predtým poukázal aj Dvor audítorov⁴⁴.

49

Komisia sa domnieva, že súlad s požiadavkou na zber sa dosiahne, keď sa 98 % záťaže každej aglomerácie zozbiera prostredníctvom centralizovaných kanalizačných sietí alebo ak sa spracujú v individuálnych systémoch alebo iných primeraných systémoch a zvyšné 2 % predstavujú populačný koeficient nižší ako 2 000. V praxi to znamená, že v rámci schvaľovania operačných programov na roky 2014 – 2020 Komisia podporovala dosahovanie tohto percentuálneho podielu investovaním do centralizovaných zberných systémov.

Členské štáty, ktoré musia dokončiť vykonanie smernice do konca roku 2015

50

Dva kontrolované členské štáty, ktoré boli stále v prechodnom období na účely dosiahnutia súladu, buď nesplnili svoje prechodné ciele (Lotyšsko) alebo ešte neoznámili úplné a spoľahlivé údaje (Poľsko).

51

Poľsko v roku 2015 nedosiahne súlad so smernicou. Prísnejšie čistenie bolo naplánované len v prípade čistiarní odpadových vôd s kapacitou s populačným koeficientom viac ako 15 000, pretože tento členský štát sa rozhodol využiť druhú možnosť podľa smernice, ktorú predstavuje dosiahnutie priemerného zníženia obsahu dusíka a fosforu o 75 % v celkovom objeme látok privádzaných do všetkých čistiarní komunálnych odpadových vôd v citlivej oblasti (pozri bod 43). Toto rozhodnutie však nebolo vhodné, pretože zmluva o pristúpení s Poľskom mu poskytuje prechodné obdobie na účely dosiahnutia súladu len s prvou možnosťou (zníženie obsahu živín na štandardnú úroveň vo všetkých aglomeráciách s populačným koeficientom viac ako 10 000), ale nie s druhou. Komisia na tento problém reagovala až v roku 2010 (pozri body 59 a 60).

52

Do konca roku 2015 Poľsko podľa údajov, ktoré poskytli poľské orgány, prekročí svoj rozpočet na zber odpadových vôd o 95 % a svoj rozpočet na čistiarne odpadových vôd o 79 %, pričom tieto rozpočty sa spolufinancujú najmä z prostriedkov EÚ. Napriek významným investíciám má však krajina veľmi ďaleko od dosiahnutia súladu. Poľské vnútroštátne orgány predpokladajú, že 1 029 aglomerácií z 1 559, čo predstavuje 63 % zaťaženia krajiny znečistením odpadových vôd, nedosiahne do konca roku 2015 plnú zhodu. Nesprávne vykonanie zmluvy o pristúpení a nepresné a meniace sa vymedzenia aglomerácií⁴⁵ sú dôvodmi tohto významného oneskorenia.

53

V prípade Lotyšska by sa súlad mohol dosiahnuť do konca roku 2015. Avšak podľa očakávaní orgánov na rok 2020, t. j. päť rokov po rozšírení siete, by podľa plánov malo byť pokrytých 93 % obyvateľstva, ale len 85 % pripojených. V roku 2014 lotyšská vláda predložila zákon, ktorý podporí napojenie domácností na kanalizačnú sieť tým, že obciam umožní poskytovať granty ľuďom, ktorí sa chcú pripojiť do siete.

54

A nakoniec sa v niekoľkých veľkých poľských a lotyšských mestách uskutočnili investície do technológií čistenia odpadových vôd, ktoré boli spolufinancované z prostriedkov EÚ a ktoré presahujú rámec požiadaviek smernice v súvislosti s odstránením fosforu (pozri bod 34). Investície tohto typu boli v lotyšských plánoch manažmentu povodia navrhnuté aj pre menšie mestá⁴⁶ v oblastiach, v ktorých vodné útvary nemajú dobrý stav, hoci v čase auditu tieto návrhy neboli vykonané. Do poľských plánov manažmentu povodia nebol začlenený žiaden návrh na takéto investície.

Čistiarne odpadových vôd spolufinancované z prostriedkov EÚ sú účinné, udržateľnosť však nie je vždy zaručená

55

Koncom roku 2013 spĺňalo všetkých 10 skúmaných čistiarní odpadových vôd (tri v Lotyšsku a sedem v Poľsku) normy EÚ týkajúce sa vytekajúcej vody, okrem jednej v Lotyšsku, ktorá mala dosiahnuť súlad pred uplynutím konečnej lehoty pre tento členský štát v decembri 2015. Jedna čistiareň v Lotyšsku a štyri v Poľsku takisto splnili prísnejšie odporúčania Helsinskej komisie týkajúce sa fosforu (pozri odporúčanie 28E/5 v rámčeku 1).

56

S ohľadom na čistiacu kapacitu kontrolovaných čistiarní sa v prípade jednej čistiarne v Lotyšsku (Ogre) zistilo, že je príliš veľká, pretože čistenie organickej záťaže predstavovalo len 29 % jej kapacity. Taktiež sme zaznamenali, že požadovaná kapacita štyroch poľských čistiarní (Varšava, Lodž, Štetín a Gdyňa) mohla byť nižšia, pretože sa v nich čistila aj čistá voda z prienikov podzemnej vody, ktorá predstavovala 21 až 26 % celkového objemu. Podobné problémy boli zaznamenané aj v našej nedávnej osobitnej správe o povodí rieky Dunaj⁴⁷.

57

Tarify za vodohospodárske služby v príslušných aglomeráciách určovali obce v súlade s vnútroštátnymi pravidlami a na základe súhlasu vnútroštátneho regulačného orgánu. Pri našom audite sme zistili, že tarify v Lotyšsku nepokrývajú časť nákladov na odpis aktív. Rovnaký nedostatok sa zistil v jednej zo siedmich kontrolovaných čistiarní v Poľsku. Preto v týchto prípadoch vytvorené príjmy nepostačovali na výmenu aktív na konci ich životnosti. Tento nedostatok môže byť spôsobený aj nedostatočným využívaním čistiarní. Vo všetkých skúmaných aglomeráciách bola cena za vodohospodárske služby nižšia ako všeobecne prijímaná cenová dostupnosť pre domácnosti (4 % príjmu domácností, ako uvádza Komisia vo svojich usmerneniach)⁴⁸. Podobné pripomienky už predtým vyjadril Dvor audítorov⁴⁹.

Kontrola vykonávania smernice v členských štátoch zo strany Komisie nie je dobre načasovaná

58

Komisia by najprv pri následnej kontrole mala overiť, že ustanovenia smernice o čistení komunálnych odpadových vôd boli správne včlenené do príslušných právnych rámcov členských štátov. Toto overenie sa uskutoční na základe štúdií o zhode. Tieto kontroly sa začali hneď po prijatí smernice a viedli k žalobe proti Dánsku, Nemecku a Švédsku. V prípade členských štátov v oblasti Baltského mora, ktoré vstúpili do Únie v roku 2014, tieto kontroly nemali za následok žaloby.

59

V prípade Poľska štúdia o zhode z roku 2005 neviedla k žiadnym právnym otázkam, jasne sa v nej však uvádza: „Poľsko uplatnilo postup čistenia odlišný od postupu v článku 5 ods. 4 smernice 91/271/EHS. Preto sa prechodné ustanovenia vyplývajúce zo zmluvy o pristúpení vzťahujú na požiadavku 75 % zníženia celkového obsahu dusíka a celkového obsahu fosforu“. Podľa vysvetlenia v bode 51 však zmluva o pristúpení Poľsku poskytuje prechodné obdobie len na účely vykonania článku 5 ods. 2 a ods. 3 (prvá možnosť prísnejšieho čistenia), ale nie na účely článku 5 ods. 4 (druhá možnosť).

60

Komisia na tento problém zareagovala až v roku 2010, keď musela schváliť projektové žiadosti týkajúce sa infraštruktúry komunálnych odpadových vôd, ktoré neboli v súlade so zmluvou o pristúpení krajiny. Domnievame sa, že činnosť Komisie nebola dobre načasovaná.

61

V januári 2012 Komisia požiadala členský štát, aby ako podmienku spolufinancovania z prostriedkov EÚ preukázal, že všetky projekty týkajúce sa aglomerácií s populačným koeficientom viac ako 10 000 boli v súlade s požiadavkami článku 5 ods. 2 a ods. 3 smernice. Následkom toho musí Poľsko upraviť svoj plán realizácie v oblasti komunálnych odpadových vôd tak, aby zahŕňal dodatočné investície, a tým sa dosiahla zhoda, hoci to znamená, že Poľsko zmešká lehotu prijatú v jeho zmluve o pristúpení.

62

Druhým krokom Komisie je nepretržite monitorovať pokrok národných plánov vykonávania smernice o čistení komunálnych odpadových vôd na základe informácií, ktoré každé dva roky poskytujú členské štáty (článok 17). Podľa Komisie neboli zozbierané informácie dostatočné, aby mohla uskutočniť účinnú následnú kontrolu. Preto Komisia v roku 2014 zaviedla nový formát na podávanie správ⁵⁰. Opatrenia Komisie však v tomto ohľade nepostačujú na prekonanie súčasných nedostatkov, napríklad neobsahujú žiadosť o informácie o výstupoch a výsledkoch predpokladaných na základe navrhovaných investícií z hľadiska počtu kilometrov kanalizačného potrubia alebo percentuálneho podielu odpadu z kanalizácie aglomerácie určeného na zber.

63

Komisia od členských štátov požaduje aj informácie o dodržiavaní požiadaviek súvisiacich so zberom a čistením odpadových vôd (článok 15 ods. 4), ktoré môžu viesť ku komunikácii v rámci projektu „EU Pilot“⁵¹ a k súdnemu konaniu v neskoršej fáze, ak sa potvrdí, že došlo k porušeniu predpisov. Konanie Komisie v tomto ohľade však nebolo dobre načasované. S členskými štátmi v oblasti Baltského mora začala komunikovať v rámci projektu „EU Pilot“ až dlhý čas po uplynutí lehôt stanovených v zmluvách o pristúpení (v prípade Litvy koncom roku 2014 pri aglomeráciách, pri ktorých lehota uplynula v roku 2008; v prípade Lotyšska koncom roku 2014 pri aglomeráciách, pri ktorých lehota uplynula v roku 2010). V roku 2002 začala aj konanie o porušení povinnosti proti Švédsku a Fínsku, pretože tieto krajiny sa rozhodli v určitých pobrežných a vnútrozemských oblastiach znížiť len obsah fosforu (nie dusíka). Súdny dvor rozhodol v prospech Fínska, ale Švédsko muselo znížiť obsah dusíka v odpadových vodách vypúšťaných z 36 aglomerácií⁵². Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, 8 z týchto aglomerácií v roku 2015 stále nevyhovovalo požiadavkám.

64

A napokon sme si všimli, že ak sa ponechá možnosť vykonávať prísnejšie čistenie, vedie to k situácii, keď členské štáty môžu dodržiavať smernicu, súčasne však umožnia aglomeráciám rôzne úrovne zníženia obsahu živín. Zistili sme, že koncentrácia živín v odpadovej vode vypúšťanej z 28 preskúmaných čistiarní odpadových vôd v okolí Baltského mora sa výrazne líšila (pozri prílohu IV). Ak vezmeme do úvahy čistiarne odpadových vôd, ktoré v roku 2013 dodržiavali smernicu, koncentrácia dusíka kolíše od 16,4 mg/l v Espoo po 3,7 mg/l v Helsinkách a koncentrácia fosforu kolíše od 0,9 mg/l v Rige po 0,1 mg/l v Štokholme.

Podpora EÚ určená Rusku a Bielorusku je teoreticky nákladovo efektívna, ale jej rozsah je veľmi obmedzený v porovnaní s tým, čo je potrebné, a vykonávanie projektov trvá veľmi dlho

65

Financovanie projektov v oblasti odpadových vôd v Rusku a Bielorusku z prostriedkov EÚ je veľmi obmedzené. V rokoch 2001 – 2014 sa v rámci Fondu na podporu environmentálneho partnerstva Severnej dimenzie, medzinárodnej iniciatívy na riešenie environmentálnych problémov s cezhraničným dosahom v severnej Európe, vyčlenilo 177 mil. EUR na environmentálne projekty v Rusku a Bielorusku prostredníctvom jeho nejadrového hľadiska. Európska únia prispela sumou 44 mil. EUR. V čase auditu sa v rámci partnerstva schválilo 18 projektov zaoberajúcich sa zberom a čistením odpadových vôd a zásobovaním vodou (15 v Rusku a tri v Bielorusku), ktoré predstavovali 71 % grantov v rámci NDEP.

66

Podľa odhadu hodnotenia, ktoré v decembri 2013 zhromaždeniu prispievateľov predložila Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR), ktorá je správcom fondu partnerstva, by sa projektmi schválenými v rámci partnerstva mohlo dosiahnuť zníženie množstva dusíka o viac ako 7 600 ton za rok a fosforu o viac ako 2 300 ton za rok. To znamená približne 7 % a 27 % vstupov z Ruska a 9 % a 21 % z Bieloruska, čo predstavuje zreteľný prínos k požadovanému zníženiu obsahu živín v Baltskom mori. Zhromaždeniu však neboli predložené žiadne údaje z monitorovania o dosiahnutom znížení množstva živín.

67

Keďže príspevok EÚ do fondu je pomerne malý a podiel spolufinancovaný orgánmi prijímajúcich krajín je značný, pákový efekt finančných prostriedkov EÚ je vysoký: za každé 2 eurá príspevkov EÚ sa z iných zdrojov získa 98 EUR. Európska banka pre obnovu a rozvoj vo svojom hodnotení uvádza náklady vo výške 462 000 EUR na zníženie zaťaženia spôsobeného fosforom o jednu tonu prostredníctvom projektov partnerstva v oblasti čistenia odpadových vôd v Rusku a v Bielorusku, čo predstavuje jednu pätinu nákladov vo Fínsku, Švédsku alebo v Nemecku.

68

Zníženie obsahu živín z Ruska sa do veľkej miery dosiahlo zväčšením a modernizáciou systému zberu a čistenia odpadových vôd v Petrohrade. Najnovšie údaje od prevádzkovateľa systému ukazujú, že koncentrácie fosforu v 11 z 12 čistiarní vyhovujú normám Helsinskej komisie (pozri rámček 1) a v ôsmich čistiarňach vyhovujú normám Helsinskej komisie pre dusík.

69

Realizácia projektov však trvá dlho. Zdĺhavé rokovania o úveroch, zmeny právnych predpisov v oblasti životného prostredia a časové rámce na udeľovanie zákaziek na vykonanie prác spôsobujú, že projekty sa dokončujú niekoľko rokov po schválení projektu. K 31. októbru 2014 boli dokončené štyri projekty z 18 projektov infraštruktúry na nakladanie s odpadovými vodami, čo predstavovalo polovicu očakávaných výsledkov v Rusku. Významné zdržania ovplyvnili „Komunálny investičný program pre životné prostredie v Leningradskej oblasti“ schválený v roku 2002 a „Kaliningradské vodohospodárske a environmentálne služby“ schválené v roku 2005, ktoré ešte neboli dokončené. Druhý uvedený projekt má veľký význam pre Baltské more, pretože zaťaženie z mesta Kaliningrad je druhým najväčším zaťažením po Petrohrade. V Bielorusku ešte neboli dokončené žiadne projekty. Preto ostáva ešte veľa práce, aby sa dosiahlo potrebné zníženie obsahu živín vypúšťaných v týchto krajinách.

Účinnosť opatrení na zníženie znečisťovania vody živinami z poľnohospodárstva

70

Poľnohospodárstvo je hlavným zdrojom difúzneho znečisťovania vôd živinami (pozri bod 4) a v súčasnosti je aj zdrojom celkového znečisťovania živinami, a to najmä v krajinách, v ktorých už došlo k podstatnému zníženiu znečistenia komunálnych odpadových vôd. Napríklad poľnohospodárstvo predstavuje približne dve tretiny zaťaženia vody dusíkom vo Fínsku, ale len jednu tretinu v Poľsku.

71

Európska únia v roku 1991 prijala smernicu o dusičnanoch, ktorej cieľom je ochrana vôd pred znečisťovaním spôsobeným dusičnanmi pochádzajúcimi z poľnohospodárstva v oblastiach, z ktorých voda odteká do už znečistených vôd alebo do vôd ohrozených znečistením, tzv. pásem ohrozených dusičnanmi, v ktorých sa musia vykonávať akčné programy týkajúce sa dusičnanov. Členské štáty by mohli požiadavky smernice uplatňovať aj na celom svojom území, ak by sa tak rozhodli.

72

V roku 2005 bol zavedený mechanizmus krížového plnenia, ktorým sa okrem iného prepájajú platby pre poľnohospodárov s dodržiavaním environmentálnych požiadaviek. Tieto požiadavky na krížové plnenie sa majú overovať systematicky, ako sa stanovuje v právnych predpisoch EÚ.

73

Podľa rámcovej smernice o vode v prípade, keď základné opatrenia [vykonanie smernice o dusičnanoch a ďalších opatreniach na kontrolu difúzneho znečistenia (pozri bod 29)] nepostačujú na dosiahnutie dobrého stavu vody, ako je to v prípade regiónu Baltského mora, mali by sa v povodí vodných útvarov, ktoré nedosahujú dobrý stav vody, vykonať doplnkové opatrenia. Tieto doplnkové opatrenia musia byť uvedené v plánoch manažmentu povodia. V prípade kontrolovaných členských štátov tieto opatrenia väčšinou zodpovedajú opatreniam v programoch rozvoja vidieka spolufinancovaných z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka.

74

Preskúmali sme, či:

–vykonávanie požiadaviek smernice o dusičnanoch členskými štátmi je účinné a či je následná kontrola Komisie primeraná,

–mechanizmus krížového plnenia je účinný v súvislosti s ochranou vôd,

–opatrenia na rozvoj vidieka spolufinancované z prostriedkov EÚ zamerané na ochranu vôd sú účinné z hľadiska znižovania obsahu živín.

Smernica o dusičnanoch sa nevykonáva účinne, a to aj napriek pomerne úspešným následným opatreniam zo strany Komisie

Nedostatky pri určovaní ohrozených pásem

75

Do pásem ohrozených dusičnanmi by sa mali zahrnúť všetky oblasti, z ktorých voda odteká do znečistených vôd (t. j. eutrofných vôd, vôd s koncentráciou dusičnanov viac ako 50 mg/l) alebo do vôd ohrozených znečistením a ktoré prispievajú k znečisteniu dusičnanmi. Členské štáty tak musia v týchto pásmach realizovať akčný program. Nemecko, Dánsko, Fínsko a Litva neurčili konkrétne pásma, pretože sa rozhodli uplatňovať akčné programy na celom svojom území. Zostávajúce štyri členské štáty, najmä Poľsko, napriek tomu, že takmer všetky ich vodné toky patria do úmoria Baltského mora, vymedzili len malú časť svojho územia ako pásma ohrozené dusičnanmi (Estónsko 7 %, Lotyšsko 13 %, Poľsko 4,5 % a Švédsko 22 %). Komisia spochybnila primeranosť vymedzenia ohrozených oblastí v týchto krajinách a dokonca Poľsko zažalovala pred Súdnym dvorom EÚ (pozri bod 82).

76

Rozšírenie uplatňovania akčného programu na celé územie, ako to spravilo Fínsko, uľahčuje prijatie pravidiel, pretože tieto pravidlá sú rovnaké pre všetkých poľnohospodárov. V oblastiach s extenzívnym poľnohospodárstvom, nízkou mierou používania hnojív, dobrým stavom a nízkym rizikom znečistenia prijímajúcich vodných útvarov sú však niektoré požiadavky akčného programu nadbytočné, pričom sa zvyšujú administratívne náklady a náklady na kontrolu. Na druhej strane pri intenzívnom poľnohospodárstve a v oblastiach chovu hospodárskych zvierat sa môže stať, že požiadavky nebudú postačovať na zníženie obsahu živín potrebné na dosiahnutie dobrého stavu vnútrozemských vôd a vôd Baltského mora. Napríklad po 20-ročnom uplatňovaní smernice o dusičnanoch sa veľká časť vodných útvarov v južnom Fínsku nachádza v zlom stave. Fínsko takisto v poslednom čase neznížilo svoj prísun dusíka do Baltského mora (pozri graf 2).

77

Ešte je potrebné prejsť dlhú cestu, kým sa dosiahnu ciele v oblasti zníženia prísunu fosforu (pozri prílohu III). Smernica o dusičnanoch je okrem toho zameraná na dusičnany a nestanovujú sa v nej limity na používanie fosforu⁵³. Ak je teda eutrofizácia spôsobená fosforom, uplatnenie akčného programu týkajúceho sa dusičnanov nemusí nevyhnutne viesť k riešeniu problému a môže sa stať, že členské štáty budú musieť prijať ďalšie opatrenia. Požiadavky na obmedzenie používania fosforu v pôde neboli v kontrolovaných členských štátoch stanovené (pozri bod 35).

Rozdiely v obsahu akčných programov týkajúcich sa dusičnanov

78

Smernica obsahuje povinné aj nepovinné požiadavky, ktoré by poľnohospodári mali splniť. Presné limity sa v nej však stanovujú len pre niekoľko povinných požiadaviek, ktoré sa preto uplatňujú jednotne vo všetkých členských štátoch⁵⁴. Pokiaľ ide o ďalšie povinné požiadavky, presné pravidlá stanovujú členské štáty vo svojich akčných programoch týkajúcich sa dusičnanov. V troch kontrolovaných členských štátoch sa tieto pravidlá líšili svojou dôslednosťou a boli menej prísne ako pravidlá v štúdii vykonanej v mene Komisie, ako sa uvádza v tabuľke 2.

79

V smernici sa stanovuje presný limit na použitie dusíka z hnoja, ale nie na použitie dusíka z priemyselných hnojív, ktoré sa zvýšilo⁵⁵. Obsahuje aj všeobecnú požiadavku, aby členské štáty stanovili obmedzenia celkového množstva používaných dusíkatých hnojív. Účinnosť takejto požiadavky sa najlepšie zabezpečí pomocou plánov na používanie hnojív, ktoré vypracujú nezávislí odborníci a schvália príslušné orgány. Podľa smernice o dusičnanoch však plány na používanie hnojív a záznamy o používaní hnojív nie sú pre poľnohospodárov povinné. Vo fínskom akčnom programe sa od poľnohospodárov nevyžaduje, aby uplatňovali plány na používanie hnojív, a Poľsko vyžaduje záznamy o používaní hnojív a súčasne požaduje, aby plány na používanie hnojív mali poľnohospodárske podniky, ktoré obhospodarujú plochu väčšiu ako 100 ha, t. j. 1 % z celkového množstva poľnohospodárskych podnikov v Poľsku. V týchto dvoch krajinách tieto požiadavky nie sú povinné, poľnohospodári ich však uplatňujú dobrovoľne, pretože slúžia ako podmienky na čerpanie agroenvironmentálnych platieb⁵⁶. V Lotyšsku sa vyžadujú plány na používanie hnojív aj záznamy o ich používaní v prípade poľnohospodárskych podnikov väčších ako 20 ha (alebo 3 ha v prípade záhradníckych podnikov), ktoré zodpovedajú 85 % poľnohospodárskej pôdy v pásmach ohrozených dusičnanmi.

80

Uplatňovanie určitých požiadaviek, ktoré je náročné kontrolovať, keďže ich súčasťou je vyhýbanie sa hnojeniu v určitých dňoch alebo na určitých pásoch pôdy (pozri údaje v prílohe III bode 1 ods. 1, prílohe II časti A bode 2 a prílohe II časti A bode 4 v tabuľke 2), by sa okrem toho lepšie zabezpečilo, ak by použitie záznamov o hnojení bolo povinné. Bez týchto záznamov je sotva možné s istotou preukázať porušenie pravidiel (a udeliť sankcie), pokiaľ poľnohospodár nebol prichytený priamo pri čine.

Tabuľka 2

Požiadavky akčných programov týkajúcich sa dusičnanov platných na konci roka 2014

Odkaz na prílohy k smernici o dusičnanoch | Povinné požiadavky
Hnojivá | Hnoj
III 1.1 Dĺžka obdobia zákazu | III 1.3 Limit použitia na pôde (kg/ha/rok) | II.A.2 Pôda na strmom svahu | II.A.4 Vzdialenosť od vodných tokov | III 1.2 Kapacita zariadení na uskladnenie hnoja
LOTYŠSKO (v pásmach ohrozených dusičnanmi) | 4,5 mesiaca pri hnoji 5 mesiacov pri priemyselných hnojivách | Zemiaky < 150 Trávne porasty od 50 do 190 Jarné obilniny a olejnaté semená od 110 do 200 | Všetky hnojivá sú zakázané na svahoch > 17,6 % (10°) | 50 m, ak je svah > 10° 10 m od vody v chránených oblastiach | 6 mesiacov produkcie tuhého hnoja 7 mesiacov produkcie hnojovice
POĽSKO (v pásmach ohrozených dusičnanmi) | Od 3,5 do 4,5 mesiaca v prípade tuhého hnoja 6,5 mesiaca v prípade hnojovice a priemyselných hnojív | Zemiaky od 100 do 200 Trávne porasty a siláž od 260 do 300 Jarné obilniny a olejnaté semená od 100 do 240 | Niektoré hnojivá sú zakázané na svahoch > 10 % | Od 5 do 20 m | 6 mesiacov produkcie hnoja
FÍNSKO (celá krajina) | 6 mesiacov | Zemiaky < 130 Trávne porasty, siláž < 250 Jarné obilniny a olejnaté semená < 170 | Hnojivá sú zakázané na svahoch > 10 % | 5 m 10 m, ak je svah > 2 % | 12 mesiacov produkcie hnoja
Štúdia vykonaná v mene Komisie | Fínsko 8 mesiacov Lotyšsko a Poľsko 7 mesiacov (o 2 mesiace menej pri tuhom hnoji bez osobitných rizík) | Zemiaky < 130 vo Fínsku < 90 v Lotyšsku a v Poľsku | Všetky hnojivá sú zakázané na svahoch > 8 % a 100 m dĺžky | 25 m pozdĺž vodných tokov v oblastiach s eutrofnými, citlivými vodnými útvarmi 50 m v prípade pôdy ležiacej na svahu 3 až 10 m pozdĺž jarkov a malých potokov | Fínsko 9 mesiacov produkcie hnoja Lotyšsko a Poľsko 8 mesiacov

Trávne porasty a kukurica na siláž < 90 a < 210 vo Fínsku
<100 a <250 v Lotyšsku a Poľsku

Jarné obilniny a olejnaté semená < 70 vo Fínsku
< 60 – 80 v Lotyšsku a Poľsku

| Rovnaké alebo prísnejšie ako norma v štúdii
| Blízko k norme v štúdii
| Oveľa menej, ako je norma v štúdii
| Výrazne menej, ako je norma v štúdii

Zdroj: EDA.

Štúdia vypracovaná v mene Komisie s názvom „Recommendations for establishing Actions Programmes under Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agriculture sources“ (Odporúčania pre ustanovenie akčných programov podľa smernice 91/676/EHS o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov) [DLO-Alterra Wageningen UR, DLO-Plant research International Wageningen UR, NEIKER Tecnalia (Derio, Španielsko), Institute of Technology and Life Sciences (ITP) (Varšava, Poľsko), Švédsky ústav poľnohospodárskeho a environmentálneho inžinierstva (JTI), Uppsala], december 2011.

Následné opatrenia Komisie boli pomerne úspešné, ale časovo náročné

81

Komisia by mala zabezpečiť, aby členské štáty správne vykonávali smernicu o dusičnanoch⁵⁷. Záleží však na členských štátoch, či schvália vymedzenie pásem ohrozených dusičnanmi alebo akčné programy týkajúce sa dusičnanov. Členské štáty musia každé štyri roky Komisii predložiť správu (správa podľa článku 10), ktorá bude obsahovať odôvodnenie pásem ohrozených dusičnanmi, ktoré určili, výsledky ich monitorovania znečistenia vôd dusičnanmi a zhrnutie ich akčných programov. Ak sa Komisia domnieva, že smernica nebola vykonávaná správne, jediným donucovacím nástrojom, ktorý má k dispozícii, je súdne konanie.

82

Komisia od roku 2010 udržovala dialóg so všetkými členskými štátmi v oblasti Baltského mora, čo jej vo všeobecnosti pomohlo dosiahnuť zmeny v právnych predpisoch v oblasti hnojenia. Posledné nové akčné programy, v ktorých boli sprísnené niektoré požiadavky, boli zavedené vo Fínsku a v Lotyšsku koncom roku 2014. V roku 2008 Komisia požiadala Poľsko, aby rozšírilo svoje pásma ohrozené dusičnanmi a vylepšilo svoje akčné programy. Poľsko nakoniec na základe rozhodnutie Súdneho dvora EÚ (vec C-356/13) v roku 2014 spustilo legislatívne postupy s cieľom znovu vymedziť pásma ohrozené dusičnanmi a zmeniť svoje zákony v oblasti hnojenia a akčné programy na rok 2016.

83

Postup Komisie týkajúci sa následných je časovo náročný, čo je čiastočne spôsobené skutočnosťou, že požiadavky smernice sú vyjadrené všeobecne a v členských štátoch sú potrebné podrobné vykonávacie pravidlá. Komisia potrebuje aj vedecké odborné znalosti na posúdenie, či sú pravidlá členských štátov dostatočne prísne, aby sa nimi zaistila úroveň ochrany vôd zamýšľaná v smernici. Na základe štúdie spomenutej v tabuľke 2 a ďalších vedeckých dôkazov Komisia zintenzívnila svoje opatrenia, členské štáty však proti odporúčaniam tejto štúdie občas namietajú. V čase konania auditu prebiehali rokovania s Estónskom a Švédskom a v súvislosti s Estónskom bol otvorený prípad porušenia právnych predpisov. Komisia súhlasila s tým, že Lotyšsko namiesto rozšírenia pásem ohrozených dusičnanmi zavedie pravidlá používania dusičnanov mimo týchto pásem. Tieto dve možnosti však nemusia byť rovnako účinné. Kým požiadavky uplatňované v pásmach ohrozených dusičnanmi sa presadzujú prostredníctvom mechanizmu EÚ, nie na všetky požiadavky mimo týchto pásem sa vzťahujú podobné kontroly (pozri bod 85).

Mechanizmus krížového plnenia pomáha pri presadzovaní smernice o dusičnanoch a ďalších požiadaviek týkajúcich sa hnojenia, ale nie je úplne účinný

Nie všetky požiadavky týkajúce sa používania hnojív spadajú do rozsahu krížového plnenia

84

Smernica o dusičnanoch neobsahovala žiadne konkrétne ustanovenia týkajúce sa presadzovania jej požiadaviek. Od zavedenia systému krížového plnenia musia byť požiadavky vzťahujúce sa na pásma ohrozené dusičnanmi kontrolované v rámci krížového plnenia. To znamená, že v prípade nesplnenia požiadaviek sa môže poľnohospodárovi uložiť pokuta. Avšak zatiaľ čo sektorové právne predpisy a mechanizmy presadzovania sú uplatňované na všetkých poľnohospodárov, pokutu v rámci krížového plnenia možno uložiť len príjemcom platieb SPP.

85

Členské štáty navyše musia stanoviť normy známe ako normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu v prípade záležitostí stanovených v právnych predpisoch EÚ, aby sa pôda udržovala v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave. Relevantné normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pre kvalitu vody, keď sa musia určiť požiadavky týkajúce sa hnojenia, zahŕňajú „vytvorenie nárazníkových zón pozdĺž vodných tokov“ na účely požiadaviek dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu⁵⁸.

86

Nie na všetky vnútroštátne požiadavky týkajúce sa používania hnojív mimo pásem ohrozených dusičnanmi sa však vzťahujú požiadavky dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, a preto nie všetky spadajú do rozsahu krížového plnenia⁵⁹. Požiadavky, ktoré nepatria do rozsahu krížového plnenia, overujú vnútroštátne orgány pre ochranu životného prostredia a môžu viesť k udeleniu sankcií podľa vnútroštátneho práva. Tieto kontroly však boli ovplyvnené nedostatkami v postupoch na určovanie kontrolnej vzorky (Poľsko) a skutočnosťou, že nie všetky platné požiadavky sa kontrolovali (Lotyšsko). V Lotyšsku sa dodatočné kontroly vzťahovali len na požiadavky týkajúce sa skladovania hnoja a hospodárenia s ním.

87

Okrem toho sme pri audite zistili, že požiadavky dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu týkajúce sa nárazníkových zón boli pomerne nenáročné (pozri rámček 2).

Rámček 2

Príklady požiadaviek dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, ktorými sa vytvárajú nárazníkové zóny pozdĺž vodných tokov

Požiadavky dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, ktoré od roku 2013 platia pre všetkých poľnohospodárov, musia zodpovedať aspoň požiadavkám vzťahujúcim sa na poľnohospodárov v pásmach ohrozených dusičnanmi. Už v tabuľke 2 (požiadavka II.A.4) sa ukazuje veľká rozmanitosť pri vymedzovaní požiadaviek.

Vo Fínsku sa v požiadavkách dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu dodatočne stanovilo, že pestovanie na páse pôdy nie je povolené až do šírky 0,60 m od hranice vodného toku. Lotyšsko ani Poľsko nevyužili možnosť využiť normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, aby požadovali pás neobrábanej pôdy.

Kontroly krížového plnenia poukazujú na veľkú mieru neplnenia povinností vyplývajúcich z požiadaviek na ochranu vôd pred živinami

88

Vo všetkých troch kontrolovaných členských štátoch sa pri výbere vzoriek nezohľadnili osobitné riziká súvisiace so zaťažením živinami (pozri tabuľku 3).

Tabuľka 3

Faktory súvisiace so zaťažením živinami zohľadnené pri výbere vzorky na účely kontrol krížového plnenia

Poľnohospodárske podniky, ktoré predstavujú vyššie riziko z hľadiska znečistenia vody živinami | LV | PL | FI
Podniky v blízkosti vodných tokov | NIE | ÁNO | NIE
Podniky na pôde na svahu | NIE | ÁNO | NIE
Podniky s vysokou hustotou populácie zvierat > 1,7 kusu zvieraťa / ha | NIE | NIE | NIE

Zdroj: Európsky dvor audítorov.

89

Pokyny pre kontroly v členských štátoch nie sú vždy dostatočne podrobné, aby sa zabránilo nesprávnemu priebehu niektorých kľúčových kontrol. Pri audite sa napríklad zistilo, že v pokynoch sa nevyžaduje potvrdenie spoľahlivosti záznamov o hnojivách porovnaním s faktúrami (Poľsko) a so zásobami hnojív (Poľsko a Lotyšsko). Načasovanie kontrol (najmä od júla do októbra) nie je vhodné na overenie požiadaviek týkajúcich sa zimných mesiacov. Dvor audítorov na tento problém v minulosti už upozornil⁶⁰.

90

V troch kontrolovaných krajinách sa vyskytuje vysoká miera neplnenia povinností v súvislosti s tým, ako uplatňujú požiadavky v pásmach ohrozených dusičnanmi. Táto miera sa pohybuje od 17 % do 32 % kontrolovaných poľnohospodárov v roku 2013. Väčšina prípadov nesúladu sa týkala priestorov na skladovanie maštaľného hnoja, ktoré buď chýbali, alebo boli nevyhovujúce, a problémov s analýzou obsahu dusíka v hnoji (Fínsko), nesúladu s limitom na použitie dusíka v hnoji (Poľsko), nedostatočných plánov na používanie hnojív a nedostatku záznamov o používaní hnojív (Lotyšsko). To svedčí o tom, že kontrolný systém má obmedzený odradzujúci účinok, na čo už Dvor audítorov poukázal v prechádzajúcich správach⁶¹.

Opatrenia na rozvoj vidieka spolufinancované z prostriedkov EÚ v období 2007 – 2013 mali na zníženie znečistenia vodných útvarov živinami v kontrolovaných členských štátoch len malý vplyv

91

Doplnkové opatrenia v plánoch manažmentu povodia z roku 2009 boli zamerané na zníženie znečistenia živinami z poľnohospodárstva a zväčša mali rovnakú povahu ako opatrenia stanovené v programoch rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013, t. j. išlo o investície do poľnohospodárskych podnikov súvisiace s uskladnením hnoja a opatrenia na zlepšenie životného prostredia a krajiny⁶². Tieto opatrenia však boli v programoch rozvoja vidieka zamerané na dosiahnutie viacerých environmentálnych cieľov a vo všeobecnosti ich všetci poľnohospodári mohli uplatňovať dobrovoľne bez ohľadu na lokalitu poľnohospodárskeho podniku, kým v plánoch manažmentu povodia sa prezentujú ako hlavný nástroj na zlepšenie stavu vody a majú sa uplatňovať v konkrétnych oblastiach.

92

Keď boli navyše plány manažmentu povodia prijaté⁶³, významný podiel finančných prostriedkov na rozvoj vidieka už bol vyčlenený, najmä na agroenvironmentálne programy, nie však nutne v oblastiach uvedených v plánoch manažmentu povodia. Na vykonanie týchto plánov v konkrétnych oblastiach by bola potrebná lepšia koordinácia medzi rozvojom vidieka a vodnými orgánmi a/alebo dodatočné finančné prostriedky. To sa však stávalo len zriedka⁶⁴.

Investície spolufinancované z prostriedkov EÚ pomohli poľnohospodárom lepšie hospodáriť s hnojom, ale len čiastočne riešili poľnohospodárske podniky, ktoré sú najväčšími znečisťovateľmi.

93

Nedostatok vhodných skladových priestorov pre hnoj bol uznaný ako veľký problém, ktorý sa týka takmer všetkých poľnohospodárskych podnikov v pásmach ohrozených dusičnanmi v Poľsku. Tento nedostatok sa považoval za závažný aj v Lotyšsku. Tento problém sa riešil s rozličnou mierou úspechu v prvých poľských a lotyšských programoch rozvoja vidieka (2004 – 2006)⁶⁵. Okrem toho boli plány manažmentu povodia z roku 2009 vypracované na základe toho, že bolo stále nevyhnutné zlepšenie skladových priestorov pre hnoj v pásmach ohrozených dusičnanmi a v niektorých povodiach vodných útvarov. Aj fínske plány manažmentu povodia obsahujú toto opatrenie.

94

Jednako však pri vykonávaní svojich programov rozvoja vidieka v období 2007 – 2013 ani jeden z troch kontrolovaných členských štátov neuprednostnil granty na zlepšenie priestorov na skladovanie hnoja v poľnohospodárskych podnikoch, ktoré sa nachádzajú v pásmach ohrozených dusičnanmi alebo ktoré predstavujú vyššie riziko pre ochranu vôd, ako sú podniky s vysokou hustotou populácie hospodárskych zvierat a podniky nachádzajúce sa v povodí vodných útvarov so zlým stavom vôd.

Niekoľko faktorov obmedzilo účinnosť opatrení na rozvoj vidieka zameraných na ochranu vôd

95

Najvýznamnejšie agroenvironmentálne programy z hľadiska znižovania znečistenia vôd živinami neboli zemepisne zamerané na problémové oblasti určené v plánoch manažmentu povodia. Často išlo o oblasti s intenzívnou poľnohospodárskou činnosťou alebo o pásma ohrozené dusičnanmi, ako aj o oblasti ohrozené eróziou, a teda s veľkým odtokom živín do vôd. Hoci zopár agroenvironmentálnych programov a opatrení týkajúcich sa zalesňovania bolo náležite zacielených, poľnohospodári o ne prejavili len malý záujem. Napríklad vo Fínsku sa v rámci programov „vytvorenie nárazníkových zón (pobrežné zóny)“ a „účinné zníženie zaťaženia živinami (fosfor)“ dosiahlo len 57 % a 15 % ich príslušných cieľov (počet hektárov). V Lotyšsku sa v rámci programu „strnisko v zimnom období“ percento dosiahnutých cieľov blížilo k 59 % a v Poľsku sa v rámci opatrenia týkajúceho sa zalesňovania dosiahlo 50 %. Podľa vnútroštátnych orgánov tieto nízke číselné údaje boli spôsobené zložitosťou opatrení a nízkou sumou dotácií, najmä v prípade poľnohospodárskych podnikov s intenzívnym hospodárením, ktoré sa vo všeobecnosti nachádzajú v týchto oblastiach.

96

V dôsledku toho sa najdôležitejšie agroenvironmentálne programy v oblastiach ohrozených znečistením živinami uplatňovali nedostatočne v kontrolovaných členských štátoch. Napríklad v Lotyšsku a Poľsku predstavuje väčšinu plochy, ktorej sa týkajú „ekologické poľnohospodárstvo“, „ochrana pôd a vôd“ a „nárazníkové trávnaté zóny“, poľnohospodárska pôda nachádzajúca sa mimo pásem ohrozených dusičnanmi (pozri tabuľku 4).

Tabuľka 4

Vykonávanie agroenvironmentálnych programov podstatných pre ochranu vôd v pásmach ohrozených dusičnanmi

| % podporovanej pôdy nachádzajúcej sa v pásmach ohrozených dusičnanmi
Agroenvironmentálne programy s významom pre ochranu vôd | LV | PL
Ekologické poľnohospodárstvo | 5,2 | 1,6
Integrované/udržateľné poľnohospodárstvo | 28,8 | 11,6
Ochrana pôdy a vody | 10,9 | 7,5
Nárazníková trávnatá zóna | 0,0 | 2,4

Poznámka: Fínsko v tabuľke nie je uvedené, pretože celá krajina je označená ako pásmo ohrozené dusičnanmi.

Zdroj: Európsky dvor audítorov.

97

Niektoré požiadavky agroenvironmentálnych programov okrem toho neboli dostatočne náročné, v niektorých prípadoch boli len o niečo prísnejšie ako základné požiadavky, t. j. požiadavky krížového plnenia a minimálne požiadavky týkajúce sa hnojív a pesticídov⁶⁶. Napríklad v rámci poľského agroenvironmentálneho programu na vytvorenie pásu neobrábanej pôdy pozdĺž vodných tokov, na ktorej sa nachádza trávnatý porast a pôvodné krovie, sa vyžaduje šírka pásu 5 m, hoci požadovaná minimálna šírka je v ostatných členských štátoch oveľa väčšia, napr. 15 m. Vo Fínsku mohli byť požiadavky týkajúce sa plánov na používanie hnojív a vzťahujúce sa na pôdy s vegetáciou v zime zaradené medzi základné požiadavky. Obe požiadavky boli zaradené medzi základné požiadavky v Lotyšsku (pozri bod 79) a v Poľsku tam bola zaradená druhá požiadavka (pozri bod 86 a poznámku pod čiarou č. 59).

98

V audite sa ukázalo aj to, že žiaden z členských štátov v oblasti Baltského mora nezahrnul opatrenie „platby spojené s rámcovou smernicou o vode“ do svojich programov rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013 a 2014 – 2020 (okrem Dánska v období 2007 – 2013). Dôvodom je skutočnosť, že týmto opatrením sa môžu podporiť len činnosti, ktoré presahujú rámec základných požiadaviek a ktoré sú povinné pre poľnohospodárov v oblastiach určených v plánoch manažmentu povodia. Takéto opatrenia neboli zahrnuté v prvých plánoch manažmentu povodia vo väčšine členských štátov v oblasti Baltského mora.

99

Na jednej strane najviac znečisťujúce poľnohospodárske podniky nedostatočne využívajú agroenvironmentálne programy, pretože programy ponúkajú malé náhrady, a na druhej strane členské štáty neudeľujú týmto podnikom pokuty vyžadované na účely ochrany vôd. Osobitná správa č. 23/2015 (body 154 až 161) obsahuje podrobný opis ťažkostí týkajúcich sa uplatňovania zásady „znečisťovateľ platí“ v poľnohospodárstve v praxi.

V programovom období 2014 – 2020 sú k dispozícii nástroje na zvýšenie účinnosti opatrení na rozvoj vidieka v oblasti ochrany vôd, zatiaľ sa však nevyužívajú v plnej miere

100

V nariadení (EÚ) č. 1305/2013⁶⁷ sa stanovuje osobitná priorita v oblasti ochrany vôd v programoch rozvoja vidieka a stanovujú sa predbežné podmienky, ktoré sa musia splniť v súvislosti s vykonávaním rámcovej smernice o vode a právnych predpisov v oblasti životného prostredia vzťahujúcich na poľnohospodárstvo.

101

Pri posudzovaní programov rozvoja vidieka na obdobie 2014 – 2020 ešte pred ich schválením Komisia naliehala, aby členské štáty primerane zamerali opatrenia na najpotrebnejšie oblasti. Požadovala aj väčšiu jednotnosť medzi plánmi manažmentu povodia (návrhy musia byť pripravené na schválenie do konca roku 2015) a programami rozvoja vidieka, najmä pokiaľ ide o zemepisné zameranie⁶⁸. Okrem toho požadovala aj prísnejšie základné požiadavky, ako aj náročnejšie požiadavky pre jednotlivé agroenvironmentálne programy, a tiež, aby sa predchádzalo akémukoľvek prekrývaniu medzi opatreniami na rozvoj vidieka a novo zavedenými ekologickými postupmi⁶⁹. V praxi rokovania s Komisiou viedli k určitým zlepšeniam týkajúcim sa opatrení programov rozvoja vidieka zameraných na ochranu kvality vody⁷⁰.

102

Z tohto dôvodu boli niektoré programy rozvoja vidieka v období 2014 – 2020 čiastočne alebo podmienečne schválené, pretože v čase ich schvaľovania členské štáty boli stále vo fáze navrhovania plánov manažmentu povodia na rok 2015, navrhovania zmien právnych predpisov týkajúcich sa ich základných požiadaviek alebo ustanovovania ekologizačných postupov. To bude znamenať oneskorenie vykonávania určitých opatrení.

Pridaná hodnota stratégie EÚ pre región Baltského mora, pokiaľ ide o zníženie prísunu živín do Baltského mora

103

Stratégia EÚ pre región Baltského mora sa začala v roku 2009 ako priekopnícka akcia zaviesť makroregionálny prístup⁷¹ k regionálnemu rozvoju a okrem iného vytvoriť prepojenia medzi orgánmi v oblasti ochrany životného prostredia a poľnohospodárstva. V rámci čiastkového cieľa stratégie EÚ pre región Baltského mora s názvom „Čistá voda v Baltskom mori“ boli prijaté ciele uvedené v akčnom pláne pre Baltské more Helsinskej komisie týkajúce sa znižovania prísunu živín. Preto jeho pridanou hodnotou v tejto oblasti by mala byť podpora a zrýchlenie vykonávania akčného plánu pre Baltské more Helsinskej komisie prostredníctvom nového riadenia, v ktorom sa spájajú rozličné odvetvové politiky a zdroje, zapája sa široké spektrum zainteresovaných strán (verejné, súkromné, občianska spoločnosť) a posilňuje sa medzinárodná spolupráca⁷².

104

Preskúmali sme, či:

–stratégia EÚ pre región Baltského mora má výrazný vplyv v oblasti znižovania zaťaženia živinami,

–boli vypracované inovačné projekty a či sa výsledné najlepšie postupy rozšírili,

–Komisia konala tak, aby zabezpečila, že operačné programy a programy rozvoja vidieka budú v súlade s cieľom znižovania obsahu živín stratégie EÚ pre región Baltského mora.

Komplexná sieť riadenia a pridaná hodnota, ktorú je náročné posúdiť

105

Stratégia EÚ pre región Baltského mora je založená na zásade „trikrát žiadne“: žiadne nové právne predpisy, žiadne nové financovanie a žiadne nové inštitúcie. Hoci zámerom nebolo vytvoriť nové inštitúcie, v skutočnosti stratégia EÚ pre región Baltského mora pozostáva z veľkej siete skupín a subjektov. Skupiny a subjekty sa pridali k veľkému počtu subjektov, ktoré už pôsobia v regióne Baltského mora. Z praktického hľadiska je však ťažké posúdiť pridanú hodnotu stratégie EÚ pre región Baltského mora pre opatrenia členského štátu na zníženie prísunu živín, pretože neexistuje žiaden rámec monitorovania, ktorým by sa rozlíšili výsledky stratégie od výsledkov už existujúcich opatrení.

Hlavné projekty pomáhajú rozširovaniu osvedčených postupov, ich vplyv na zníženie obsahu živín však nebol preukázaný

106

Predpokladalo sa, že zainteresované strany, ako sú orgány členských štátov, obchodní partneri, univerzity, MVO, vypracujú inovačné projekty, pričom využijú a ďalej rozpracujú osvedčené postupy. Najvýznamnejšie hlavné projekty stratégie EÚ pre región Baltského mora, ich ciele, náklady a zdroje financovania sú uvedené v prílohe V.

107

Hlavné projekty Baltic Manure (Pobaltské hnojivo) a Baltic Deal (Pobaltská dohoda) pomohli rozširovať osvedčené postupy v oblasti poľnohospodárstva. Niektoré hlavné projekty však predstavujú veľmi málo priamych investícií do znižovania zaťaženia živinami. Ďalšie projekty, ktoré nedosiahli také uznanie ako hlavné projekty, sú rovnako dôležité v oblasti znižovania obsahu živín, napríklad projekty Baltic Compass a Baltic Compact, ktoré sú zamerané na poľnohospodárske znečistenie, a PURE zameraný na čistenie fosforu z komunálnych odpadových vôd.

108

Prínos hlavných projektov a ďalších projektov financovaných v rámci programu pre región Baltského mora na zníženie živín je ťažké určiť. Väčšina hlavných projektov sama osebe nevedie k okamžitým hmatateľným výsledkom, pretože často slúži ako pilotný príklad pre požadované všeobecnejšie opatrenie v danej oblasti. V niektorých prípadoch sú čiastočne nadbytočné, pričom výsledky sa získavajú prostredníctvom ďalších výskumných projektov financovaných z prostriedkov EÚ a prostredníctvom hodnotení, ktoré už vykonala Komisia.

Je potrebné, aby sa v operačných programoch viac zohľadnila stratégia EÚ pre región Baltského mora

109

Jednou z troch zásad stratégie EÚ pre región Baltského mora je žiadne nové financovanie. Namiesto sa predpokladá, že prostriedky z Kohézneho fondu EÚ a vnútroštátne finančné prostriedky budú lepšie zamerané na podporu makroregionálnych cieľov a že sa budú používať efektívnejšie. Pretože stratégia EÚ pre región Baltského mora bola vytvorená v roku 2009, uprostred programového obdobia 2007 – 2013, možnosť makroregionálnej stratégie ovplyvniť rozdeľovanie finančných prostriedkov medzi priority operačných programov bola od začiatku obmedzená.

110

V programovom období 2014 – 2020 sa možnosti stratégie EÚ pre región Baltského mora ovplyvniť štruktúru politiky súdržnosti a rozvoja vidieka rozšírili⁷³. Pri audite sa ukázalo, že programové dokumenty na roky 2014 – 2020 (partnerské dohody a operačné programy) Komisia posúdila štruktúrovaným a štandardným spôsobom, pričom venovala veľkú pozornosť prepojeniam medzi stratégiou EÚ pre región Baltského mora a prioritami v programoch, ako aj mechanizmom koordinácie medzi štruktúrami správy fondov EÚ a stratégiou EÚ pre región Baltského mora.

111

Zistili sme však tiež, že v súvislosti s čiastkovým cieľom „Čistá voda v Baltskom mori“ mala stratégia EÚ pre región Baltského mora len malý vplyv na priority členských štátov⁷⁴. Napríklad švédske a fínske operačné programy tento konkrétny čiastkový cieľ stratégie EÚ pre región Baltského mora sotva spomínajú a príslušné lotyšské a poľské opatrenia sa zaoberajú infraštruktúrami na nakladanie s odpadovými vodami, ktoré sú aj tak potrebné na dodržanie smerníc EÚ bez ohľadu na existenciu stratégie EÚ pre región Baltského mora. Členské štáty majú len malú možnosť navýšiť vyčlenené finančné prostriedky EÚ na účely ochrany vôd v programovom období 2014 – 2020, pretože 50 % prostriedkov z fondu EFRR v konvergenčných regiónoch a 80 % v ostatných regiónoch je vyčlenených len na tri tematické ciele. Ochrana životného prostredia nie je jedným z týchto troch cieľov.

112

Na základe odporúčaní Komisie v troch zo štyroch skúmaných vnútroštátnych operačných programov bola osobitná priorita pridelená projektom súvisiacim so stratégiou EÚ pre región Baltského mora⁷⁵. Ani v jednom z týchto projektov sa však nenavrhujú cieľové hodnoty alebo ukazovatele zníženia prísunu živín, v dôsledku čoho je náročné posúdiť ich prínos k čiastkovému cieľu stratégie EÚ pre región Baltského mora týkajúcemu sa čistej vody. Vo všetkých štyroch operačných programoch boli vnútroštátne štruktúry stratégie EÚ pre región Baltského mora začlenené do ich monitorovacích výborov.

18 SWD(2014) 49 final z 20. februára 2014, sprievodný dokument k správe Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom „Prvá etapa vykonávania rámcovej smernice o morskej stratégii (2008/56/ES) – Posúdenie a usmernenia Európskej komisie“.

19 Model SANBALT vytvorený v rámci výskumného programu MARE vo Švédsku (profesor Wulff a kol. z Baltic Nest Institute, 2007).

20 Vyhlásenie schôdze ministrov krajín HELCOM, Kodaň, október 2013.

21 Krajiny, ktoré nie sú signatármi dohovoru a ktoré významne prispievajú k prísunu živín do Baltského mora, sú: Bielorusko, Česká republika a Ukrajina. Očakávané zníženie množstva živín vypúšťaných týmito krajinami je odvodené z Göteborského protokolu.

22 Vyhlásenie schôdze ministrov krajín HELCOM z roku 2013 – „Summary report on the development of revised Maximum Allowable Inputs and updated Country Allocated Reduction Targets of BSAP“ (Súhrnná správa o vývoji revidovaného maximálneho povoleného prísunu a aktualizovaných cieľoch akčného plánu pre Baltské more v oblasti znižovania obsahu živín pridelených krajinám).

23 Údaje predložené na 48. zasadnutí vedúcich delegácií Helsinskej komisie, 10.6.2015 – 11.6.2015 v Tallinne. Správca údajov sa domnieva, že údaje o prísune živín za rok 2012 sú ovplyvnené neistotou (skúšobná hodnota).

24 HELCOM, Piaty súbor údajov o zaťažení Baltského mora znečistením (PLC-5) – 2011.

25 COM(2013) 683 final zo 4. októbra 2013 „Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o vykonávaní smernice Rady 91/676/EHS o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov na základe správ členských štátov za obdobie rokov 2008 – 2011“.

26 Obsah živín poľnohospodárskej pôdy sa znížil vo všetkých členských štátoch v oblasti Baltského mora s výnimkou Nemecka a Poľska. Koncentrácie dusičnanov v povrchových vodách sa znížili alebo ustálili vo všetkých členských štátoch v oblasti Baltského mora okrem Litvy, hoci z aktuálnejších údajov vyplýva, že k zníženiu došlo aj v tomto členskom štáte.

27 Národný program realizácie akčného plánu pre Baltské more vypracoval Hlavný inšpektorát pre ochranu životného prostredia v roku 2010 a aktualizoval ho v roku 2013, poľská vláda ho však zatiaľ neschválila.

28 Odra a Visla sú súčasťou úmoria Baltského mora a predstavujú približne 93 % územia Poľska. Odborné stanovisko je výsledkom štúdie vypracovanej v roku 2012 na žiadosť Hlavného inšpektorátu pre ochranu životného prostredia s názvom „Verification of thresholds for assessing the ecological condition of rivers and lakes as regards physical-chemical elements taking into account characteristic conditions for particular types of water“ (Overenie prahových hodnôt pre posúdenie ekologického stavu riek a jazier, pokiaľ ide o fyzikálno-chemické prvky, s ohľadom na charakteristické podmienky konkrétnych druhov vody), s. 180, (Garcia a kol., 2012).

29 Kymijoki-Suomenlahti, západné správne územie povodia (Fínsko), Západná Dvina, Lielupe, Venta a Gauja (Lotyšsko) a Visla a Odra (Poľsko) ústia do morských podoblastí Fínskeho zálivu, Rižského zálivu a vlastného Baltského mora.

30 Ciele a ukazovatele týkajúce sa znižovania obsahu živín boli stanovené v Dánsku, v jednej nemeckej spolkovej krajine (Länder) v oblasti Baltského mora a v jednom pláne manažmentu povodia vo Fínsku. V Lotyšsku sa vo všetkých plánoch manažmentu povodia uvádza očakávané zníženie obsahu živín z komunálnych odpadových vôd.

31 SWD(2012) 379 final zo 14. novembra 2012, sprievodný dokument k správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia v kontexte rámcovej smernice o vode (2000/60/ES).

32 Osobitná správa Dvora audítorov č. 4/2014 a osobitná správa č. 23/2015.

33 Nariadenie (ES) č. 648/2004 upravené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 259/2012 zo 14. marca 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 648/2004, pokiaľ ide o používanie fosfátov a iných zlúčenín fosforu v spotrebiteľských detergentoch určených na pranie a spotrebiteľských detergentoch pre automatické umývačky riadu (Ú. v. EÚ L 94, 30.3.2012, s. 16).

34 Vo všetkých environmentálnych povoleniach pre čistiarne pre aglomerácie s populačným koeficientom medzi 160 a 16 900 na juhu a juhozápade Fínska vydaných v roku 2014 sa stanovujú limity pre fosfor, ktoré sú aspoň také prísne ako limity v odporúčaní Helsinskej komisie 28E/5.

35 Požiadavky určené v programoch rozvoja vidieka, ktoré musia dodržiavať (popri záväzných normách krížového plnenia) poľnohospodári čerpajúci agroenvironmentálne platby.

36 F. Amery (ILVO) a O.F. Schoumans (Alterra Wageningen UR) „Agricultural Phosphorus legislation in Europe“ (Právne predpisy v Európe týkajúce sa fosforu v poľnohospodárstve), apríl 2014.

37 Vo Fínsku sa priemerné používané množstvo fosforu pohybuje okolo 10 kg na hektár za rok, hoci v niektorých oblastiach prevyšuje 25 kg na hektár za rok [Zdroj: „Správa o vykonávaní odporúčaní Helsinskej komisie v rámci právomocí skupiny LAND Helsinskej komisie, prijatá po akčnom pláne pre Baltské more Helsinskej komisie (2007)“, strana 10]. V Poľsku malo používanie priemyselných fosforečných hnojív vzostupnú tendenciu a ustálilo sa približne na 25 kg na hektár za rok (Zdroj: „Správa o stave životného prostredia v Poľsku v roku 2008“, GIOS 2010). Aspoň na 20 % využívanej poľnohospodárskej pôdy sa nachádza pôda s vysokým až veľmi vysokým priemerným obsahom fosforu (Zdroj: „Monitorovanie chemického zloženia poľskej ornej pôdy“, Regionálna agrochemická stanica v Lubline, 2005).

38 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/1/ES z 15. januára 2008 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2008, s. 8) nahradená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

39 Toto podrobné hodnotenie rozličných zdrojov znečistenia je známe ako „prístup rozdelenia zdrojov“ (Súbory údajov o všeobecnom zaťažení vôd znečistením – PLC), prostredníctvom ktorého sa určuje objem znečisťujúcich látok vypúšťaných do vôd z bodových zdrojov (aglomerácie, priemyselné podniky a chovy rýb) a z difúznych zdrojov znečistenia (poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo, atmosférická depozícia, rozptýlené obydlia a dažďová voda), ako aj prirodzené základné straty vo vnútrozemských povrchových vodách.

40 LOAD 7-2014, 3-2. Zápisnica zo stretnutia skupiny expertov o následnej kontrole pokroku štátov smerom k dosiahnutiu cieľov týkajúcich sa zníženia obsahu živín podľa akčného plánu pre Baltské more (Riga, Lotyšsko, 12. – 14. marca 2014). „Na stretnutí sa uznal význam informácií o očakávanom znížení obsahu živín nielen na účely následnej kontroly akčného plánu pre Baltské more (…), ale aj na zabezpečenie lepších synergií medzi rámcovou smernicou o vode a rámcovou smernicou o morskej stratégii.“

41 Oblasť, v ktorej sa osídlenie a/alebo hospodárska činnosť natoľko koncentrujú, že komunálne odpadové vody sú zhromažďované a odvádzané do čistiarne komunálnych odpadových vôd alebo na miesto ich konečného vypúšťania.

42 Populačný koeficient: kvantitatívne vyjadrenie znečistenia odpadovej vody počtom „ekvivalentných“ ľudí, ktorí by vytvorili odpad rovnakej sily. Populačný koeficient s hodnotou jeden zodpovedá znečisteniu vyprodukovanému jedným obyvateľom.

43 Biochemická spotreba kyslíka (ďalej len „BSK“), chemická spotreba kyslíka (ďalej len „ChSK“) a celkové množstvo suspendovaných tuhých látok (ďalej len „NL“).

44 Osobitná správa Dvora audítorov č. 2/2015.

452002: 1 378 aglomerácií a populačný koeficient vo výške 41 miliónov. 2006: počet aglomerácií sa zvýšil o 26 % a veľkosť zaťaženia o 12 %. 2013: tieto číselné údaje sa v porovnaní s rokom 2006 znížili o 10 % v prípade aglomerácií a o 16 % pri záťaži.

46 Investície do čistenia odpadových vôd v 15 mestách s vyše 10 000 obyvateľmi (povodia riek Západná Dvina a Gauja) a v niekoľkých aglomeráciách s menej ako 2 000 obyvateľmi.

47 Pozri osobitnú správu č. 2/2015, body 65 až 67.

48 Nové programové obdobie 2007 – 2013: Metodické pokyny na vykonávanie analýzy nákladov a výnosov, pracovný dokument č. 4, 8/2006.

49 Osobitná správa Dvora audítorov č. 2/2015.

50 Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 26. júna 2014 týkajúce sa formátov na podávanie správ o národných programoch na účely vykonávania smernice Rady 91/271/EHS (Ú. v. EÚ L 197, 4.7.2014, s. 77).

51 Projekt „EU Pilot“ je prvým krokom v úsilí vyriešiť problémy tak, aby sa, ak to je možné, zabránilo oficiálnym konaniam o porušení povinnosti.

52 Vec C-438/08 – Prílohy 2 a 3 k švédskym dokumentom obhajoby predloženým Súdnemu dvoru.

53 V smernici sa tento problém rieši len nepriamo v rámci požiadavky na „obmedzenie použitia hnojív na pôdu“, pretože vo všeobecnosti sa dusičnany a fosfor nachádzajú v hnojivách spoločne (aj s ďalšími živinami). Táto požiadavka však nezaručuje, že dôjde k obmedzeniu používania fosforu, keďže podiel rôznych živín v predávaných hnojivách je premenlivý.

54 Príloha III bod 2, limit 170 kg na hektár za rok týkajúci sa používania dusíka z hnoja, a príloha II časť A bod 3, zákaz aplikácie hnojív na pôdu v oblastiach, kde je zem presiaknutá vodou, zaplavená, zamrznutá alebo pokrytá snehom.

55 Podľa Eurostatu sa v rokoch 2004 až 2012 zvýšilo celkové používanie dusíka z priemyselných hnojív na ročný priemer viac ako 4 % v Estónsku, Lotyšsku a Litve a menej v Poľsku a vo Švédsku. Celkové používanie dusíka kleslo na ročný priemer vo výške 1 % v Nemecku, vo Fínsku a v Dánsku.

56 Vo Fínsku to predstavuje približne 90 % fínskych poľnohospodárov, čo zodpovedá 97 % ornej pôdy. Poľsku záznamy musia viesť aj poľnohospodári, ktorí čerpajú agroenvironmentálne platby, ale plány na používanie hnojív sa vyžadujú len od poľnohospodárov, ktorí poberajú platby v rámci agroenvironmentálnych programov „ekologického poľnohospodárstva“ a „udržateľného poľnohospodárstva“, ktoré zodpovedajú 12 % ornej pôdy.

57 Podľa článku 258 Lisabonskej zmluvy má Komisia zabezpečiť uplatňovanie ustanovení zmluvy a opatrení prijatých inštitúciami v súlade s ňou.

58 Pestovanie plodín a pasenie sú povolené s obmedzeniami, napríklad v súvislosti s hnojením.

59 Príkladom vnútroštátnych požiadaviek na používanie hnojív mimo pásem ohrozených dusičnanmi je obdobie zákazu používania hnojív (Poľsko), limit vo výške 170 kg dusíka z hnoja na hektár, zákaz používania hnojív na pôde v oblastiach, kde je zem presiaknutá vodou, zaplavená, zamrznutá a pokrytá snehom, a zákaz používania hnojív na pôdu na strmých svahoch (Poľsko a Lotyšsko).

60 Bod 69 osobitnej správy č. 8/2008 s názvom „Je krížové plnenie účinnou politikou?“ a bod 136 osobitnej správy č. 23/2015.

61 Osobitné správy č. 8/2008, 4/2014 a 23/2015.

62 Článok 36 nariadenia (ES) č. 1698/2005.

63 Plány manažmentu povodia schválené v roku 2009 sa vzťahujú na obdobie 2010 – 2015, kým programy rozvoja vidieka schválené v roku 2006 sa týkali obdobia 2007 – 2013.

64 Plány manažmentu povodia v Lotyšsku obsahujú návrh dvoch opatrení, ktoré sa majú financovať z vnútroštátnych finančných prostriedkov („pastvinové nárazníkové zóny“ a „príprava plánov na používanie hnojív“), ale tieto opatrenia mali obmedzený rozsah alebo sa nevykonali.

65 V Lotyšsku predstavovali investície do priestorov na skladovanie hnoja 50 % poľnohospodárskych podnikov s 80 % dobytčích jednotiek v pásmach ohrozených dusičnanmi. Podpora priestorov na skladovanie hnoja mala v Poľsku malý úspech.

66 Minimálne požiadavky týkajúce sa hnojív a pesticídov musia vymedziť členské štáty a vzťahujú sa na určité opatrenia v rámci programov rozvoja vidieka. V troch kontrolovaných členských štátoch nepresahujú rámec požiadaviek krížového plnenia týkajúcich sa hnojív a neobsahujú limity na používanie fosforu, okrem Fínska, v ktorom je však limit pomerne voľný.

67 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005.

68 Napríklad v lotyšskom programe rozvoja vidieka Komisia požiadala, aby sa využívali zmierňujúce opatrenia pri každej spolufinancovanej investícii do odvodnenia poľnohospodárskej a lesnej pôdy, ako sa uvádza v plánoch manažmentu povodia.

69 Poľnohospodári, ktorí sú oprávnení čerpať platbu na plochu, musia vo svojich poľnohospodárskych podnikoch uplatniť súbor „ekologických“ postupov prospešných pre životné prostredie a klímu. Tieto postupy môžu mať podobu diverzifikácie plodín, udržiavania trvalého trávneho porastu a vyhradenia piatich percent ornej pôdy na ekologicky prospešné prvky. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe režimov podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 637/2008 a nariadenie Rady (ES) č. 73/2009 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 608).

70 Vo fínskom programe rozvoja vidieka bolo zemepisné zameranie zdokonalené prostredníctvom rozličných mechanizmov. V poľskom programe rozvoja vidieka sa požiadavka týkajúca sa plánu na používanie hnojív rozšírila na niekoľko agroenvironmentálnych programov. V lotyšskom programe rozvoja vidieka sa v porovnaní s predchádzajúcim programom sprísnili požiadavky týkajúce sa programov „strnisko“ a „integrované záhradníctvo“.

71„Makroregionálna stratégia“ je integrovaný rámec, ktorý schválila Európska rada, určený na riešenie spoločných výziev, ktorým čelí určená geografická oblasť zahŕňajúca členské štáty a tretie krajiny nachádzajúce sa v rovnakej geografickej oblasti, ktoré majú v dôsledku toho prospech z posilnenej spolupráce, čím prispievajú k dosiahnutiu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti (Zdroj: InfoRegio).

72 SWD(2013) 233 final z 27. júna 2013, sprievodný dokument k správe Komisie o pridanej hodnote makroregionálnych stratégií. Pozri aj COM(2014) 284 final z 20. júna 2014, Správa Komisie o riadení makroregionálnych stratégií.

73 Pozri nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, článok 15 (Obsah partnerskej dohody), článok 96 ods. 3 písm. d) (požiadavka, aby sa v operačných programoch určili mechanizmy pre medziregionálne a nadnárodné opatrenia) a článok 70 ods. 2 (povolenie spolufinancovať operácie mimo oblasti programu).

74 Preskúmali sa partnerské dohody a operačné programy vo Švédsku, Fínsku, Lotyšsku a Poľsku.

75 To je zreteľne stanovené v poľskom vnútroštátnom operačnom programe s názvom Infraštruktúry a životné prostredie a vo švédskych operačných programoch a všeobecne sa to uvádza vo fínskom vnútroštátnom operačnom programe.

Závery a odporúčania

113

Vykonávanie opatrení EÚ členskými štátmi viedlo k malému pokroku smerom k zníženiu prísunu živín do Baltského mora. Investície do infraštruktúry na nakladanie s odpadovými vodami boli účinné len čiastočne, opatrenia v oblasti poľnohospodárstva nie sú primerané rozsahu tlaku a dostatočne cielené a pridanú hodnotu stratégie EÚ pre región Baltského mora je ťažké posúdiť.

Plánom členských štátov chýba ambicióznosť a vhodné ukazovatele a dosiahol sa len malý pokrok, pokiaľ ide o zníženie obsahu živín

114

Koncom roku 2012 sa dosiahol malý pokrok pri znižovaní prísunu živín s cieľom bojovať proti eutrofizácii v Baltskom mori. Zaťaženie živinami z mestských aglomerácií sa znížilo, ale v prípade živín z poľnohospodárstva ostalo na rovnakej úrovni, či sa dokonca zvýšilo (pozri bod 25).

115

Plány znižovania množstva živín členských štátov na dosiahnutie cieľov Helsinskej komisie boli obmedzené na realizáciu plánov manažmentu povodia ustanovených podľa rámcovej smernice o vode. To nie vždy stačilo na dosiahnutie potrebného zníženia obsahu živín v Baltskom mori. Plány manažmentu povodia navyše nie sú postačujúce, keďže väčšina ich opatrení sa týka prevažne vykonávania smerníc príznačných pre EÚ (pozri body 26 až 30).

116

Ciele plánov manažmentu povodia podľa rámcovej smernice o vode sú vyjadrené prostredníctvom ukazovateľa vplyvu, ktorým je percentuálny podiel vôd v dobrom stave. To sa však neprenieslo do žiadnych základných cieľov, ako je ročné množstvo zaťaženia živinami. Rovnaký problém sa zistil v prípravných dokumentoch programov opatrení podľa rámcovej smernice o morskej stratégii. Odporúčania Helsinskej komisie, ktoré presahujú rámec noriem stanovených v smerniciach EÚ pre konkrétne činnosti, sa uplatnili len čiastočne (pozri body 31 až 36).

117

Spoľahlivosť údajov z monitorovania o prísune živín do Baltského mora nie je zaručená. To platí najmä v prípade údajov o cezhraničnom a difúznom znečistení, čo je rozhodujúce pre spravodlivé rozdelenie cieľov týkajúcich sa zníženia podľa krajín a pre vytvorenie vhodných opatrení (pozri body 37 až 41).

Odporúčanie 1

Komisia by mala:

a)požadovať, aby členské štáty stanovili programy opatrení, ktoré umožnia dosiahnuť merateľné ciele na zníženie zaťaženia živinami, aby bolo možné dosiahnuť ciele rámcovej smernice o morskej stratégii a rámcovej smernice o vode;

b)požadovať, aby členské štáty spoľahlivo a jednotne posudzovali a monitorovali zaťaženie živinami v ich povodiach a prísun živín do Baltského mora.

Členské štáty by mali:

c)zhromažďovať informácie o nákladovej účinnosti opatrení na znižovania zaťaženia živinami s cieľom vytvoriť spoľahlivú analýzu na tvorbu budúcich programov opatrení.

Opatrenia na zníženie znečistenia živinami z komunálnych odpadových vôd sú čiastočne účinné

118

Nie všetky členské štáty v oblasti Baltského mora, ktoré mali povinnosť dosiahnuť súlad so smernicou do roku 2012, túto požiadavku splnili. Len Nemecko a Fínsko sa veľmi priblížili k plnému súladu s článkami 4 a 5 smernice, ktorou sa stanovujú požiadavky na sekundárne a prísnejšie čistenie. Pokiaľ ide o členské štáty, ktoré musia dokončiť vykonávanie smernice do konca roku 2015, aj napriek významných investíciám spolufinancovaným z prostriedkov EÚ, Poľsko nedosiahne súlad so smernicou a miera chýbajúceho pripojenia na zberné systémy je stále vysoká (pozri body 46 až 54).

119

Kontrolované čistiarne odpadových vôd sú účinné a v súlade s ustanoveniami smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. Len niektoré z nich však spĺňajú prísnejšie odporúčanie vydané Helsinskou komisiou v súvislosti s fosforom. Ich finančná udržateľnosť nie je vždy zaručená (pozri body 55 až 57).

120

Následná kontrola súladu členských štátov s ustanoveniami ich zmlúv o pristúpení zo strany Komisie nebola dobre načasovaná. Komisia nevenuje dostatočnú pozornosť vykonávaniu týchto plánov, pretože jej činnosť je založená na nepostačujúcich údajoch. Komisia konala pomaly s cieľom odhaľovať porušenia a stíhať prípady neplnenia povinností v členských štátoch (pozri body 58 až 64).

121

Podpora EÚ určená na infraštruktúru na zber odpadových vôd a ich čistenie v Rusku a Bielorusku môže viesť k nákladovo efektívnemu zníženiu obsahu živín vo vypúšťaných odpadových vodách. Vykonávanie však trvá veľmi dlho a rozsah podpory je v porovnaní s požiadavkami veľmi obmedzený. Osobitný problém je znečistenie z oblasti Kaliningradu v Rusku (pozri body 65 až 69).

Odporúčanie 2

Komisia by mala:

a)vyzvať členské štáty, aby stanovili a presadzovali právne záväzky domácností týkajúce sa pripojenia k existujúcim kanalizačným sieťam;

b)požadovať, aby členské štáty realizovali udržateľnú politiku sadzieb za odpadové vody s cieľom umožniť správnu údržbu a obnovovanie aktív. V tejto politike by sa mala zohľadniť zásada „znečisťovateľ platí“ a cenová dostupnosť vodohospodárskych služieb;

c)skrátiť čas potrebný na posúdenie zhody so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd;

d)ďalej podporovať projekty zamerané na znižovanie zaťaženia živinami vypúšťanými do Baltského mora z Ruska a Bieloruska dôslednejším zameraním sa na hlavných znečisťovateľov, ktorých určila Helsinská komisia (ako je oblasť Kaliningradu).

Členské štáty by mali:

e)plánovať a budovať svoju infraštruktúru na nakladanie s odpadovými vodami čo najefektívnejšie a v prípade potreby zvážiť poskytovanie finančnej podpory domácnostiam, ktoré by si inak nemohli dovoliť pripojenie ku kanalizačnej sieti;

f)určiť prísnejšie normy týkajúce sa živín vo vodách vytekajúcich z čistiarní, ako sú normy stanovené v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd, pre oblasti, z ktorých voda odteká do vôd, ktoré nedosahujú živinové podmienky, ktoré by boli v súlade s dobrým stavom podľa rámcovej smernice o vode a rámcovej smernice o morskej stratégii.

Neochota členských štátov v plnej miere využívať možné opatrenia v oblasti poľnohospodárstva a nedostatočné zameriavanie sa na oblasti v núdzi

122

Povinné opatrenia v rámci smernice o dusičnanoch sa v niektorých členských štátoch neuplatňujú na dostatočnej ploche. Akčné programy sa líšia svojou prísnosťou a nie vždy sú také prísne, ako odporúča Komisia. V smernici sa jednoznačne nevyžaduje, aby poľnohospodárske podniky vypracúvali plány na používanie hnojív, ani aby viedli záznamy o použitých hnojivách. Oba nástroje by mohli pomôcť vykonať a kontrolovať niekoľko požiadaviek smernice o dusičnanoch. Komisia poskytla členským štátom usmernenia a vykonáva nepretržitú následnú kontrolu vykonávania smernice o dusičnanoch. To viedlo k zlepšeniam pri určovaní pásem ohrozených dusičnanmi a v rámci akčných programov, tento proces je však časovo náročný (pozri body 75 až 83).

123

Mechanizmus krížového plnenia napomáha presadzovanie požiadaviek týkajúcich sa dusičnanov a ostatných požiadaviek na hnojivá, nie je však úplne efektívny, pretože niektoré požiadavky nie sú veľmi náročné. Systém kontrol a sankcií krížového plnenia ovplyvňujú nedostatky, pokiaľ ide o výber vzoriek a pokyny. Existuje vysoká miera neplnenia povinností v súvislosti s uplatňovaním požiadaviek v pásmach ohrozených dusičnanmi, čo svedčí o tom, že kontrolné systémy majú v súčasnosti obmedzený odradzujúci účinok. Vyskytujú sa nedostatky týkajúce sa vnútroštátnych kontrol požiadaviek mimo rámca krížového plnenia (pozri body 84 až 90).

124

Opatrenia na rozvoj vidieka spolufinancované z prostriedkov EÚ mali na zníženie znečistenia vôd živinami len malý vplyv. Investície určené na pomoc poľnohospodárom, aby mohli zlepšiť uskladnenie hnoja a hospodárenie s ním, oslovili príslušné poľnohospodárske podniky len čiastočne. Agroenvironmentálne programy neboli zemepisne zamerané na oblasti, kde vodné útvary neboli v dobrom stave. Konkrétne opatrenie týkajúce sa vykonávania činností spojených s rámcovou smernicou o vode bolo vykonané iba niekedy. Zásada „znečisťovateľ platí“ sa na poľnohospodárske činnosti neuplatňuje v dostatočnej miere (pozri body 91 až 99).

125

Komisia využila príležitosť, ktorú poskytli nové nástroje platné na programové obdobie 2014 – 2020, a požaduje prísnejšie základné požiadavky a náročnejšie agroenvironmentálne opatrenia. Požaduje aj lepšie zemepisné zameranie opatrení na rozvoj vidieka a väčšiu súdržnosť medzi programami rozvoja vidieka a plánmi manažmentu povodia. Rokovania s členskými štátmi viedli k zlepšeniam. Niekoľko opatrení sa však stále bude musieť znovu vymedziť, keď budú prijaté všetky zodpovedajúce časti vnútroštátnych právnych predpisov a plány. Preto sa vykonávanie určitých opatrení oneskorí a zvýši sa administratívne zaťaženie vyplývajúce z programov (pozri body 100 až 102).

Odporúčanie 3

Komisia by mala:

a)požadovať, aby členské štáty vymedzili primerané pásma ohrozené dusičnanmi. Zároveň by členské štáty mali zohľadniť informácie o tlakoch znečisťovania živinami z poľnohospodárstva zistených v plánoch manažmentu povodia rámcovej smernice o vode.

Členské štáty by mali:

b)nastaviť primerané limity používania fosforu v poľnohospodárstve, keď fosfor ohrozuje dobrý stav vôd;

c)na základe najnovších vedeckých dôkazov vytvoriť vlastné pravidlá akčných programov týkajúcich sa dusičnanov;

d)vytvoriť povinné opatrenia, ktoré presahujú rámec existujúcich požiadaviek na znečisťujúce poľnohospodárske podniky v povodiach odtekajúcich do eutrofných vôd;

e)uplatniť najvhodnejšie agroenvironmentálne programy v súvislosti so znižovaním znečistenia vôd živinami a zacieliť tieto programy a opatrenia týkajúce sa zalesňovania na oblasti, v ktorých bude ich vplyv na znižovanie zaťaženia živinami najvyšší.

Pridanú hodnotu makroregionálnej stratégie EÚ pre región Baltského mora v oblasti znižovania obsahu živín je ťažké vyhodnotiť

126

Štruktúra správy a riadenia stratégie EÚ pre región Baltského mora je zložitá a pridáva nové vrstvy k existujúcim regionálnym vládnym inštitúciám. Vplyv stratégie EÚ pre región Baltského mora na opatrenia členských štátov na zníženie prísunu živín do Baltského mora je ťažké posúdiť (pozri bod 105).

127

Hlavné projekty, ktoré sa vykonávajú v spolupráci medzi niekoľkými krajinami EÚ a mimo EÚ, sú zamerané na vytvorenie najlepších postupov, ktoré sa majú vykonávať všeobecne. Občas však ich výsledky nepresahujú rámec toho, čo už bolo k dispozícii, a ich vplyv je z praktického hľadiska pomerne nízky (pozri body 106 a 108).

128

Navyše predpokladaný výsledok zosúladenia priorít programov spolufinancovaných z prostriedkov EÚ s čiastkovým cieľom „Čistá voda v Baltskom mori“ bol veľmi skromný (pozri body 109 až 112).

Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 27. januára 2016.

Za Dvor audítorov

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
predseda

Prílohy

Príloha I

Ciele znižovania prísunu živín

Krajina | Priemerný prísun dusíka v rokoch 1997 – 2003 | Priemerný prísun fosforu v rokoch 1997 – 2003 | 2021 Cieľ týkajúci sa zníženia obsahu N | 2021 Cieľ týkajúci sa zníženia obsahu P | Zníženie obsahu N v % | Zníženie obsahu P v %
| tony/rok | tony/rok | tony/rok | tony/rok |  |
Dánsko | 70 490 | 1 928 | 2 890 | 38 | 4 | 2
Estónsko | 27 684 | 804 | 1 800 | 320 | 7 | 40
Fínsko | 88 005 | 3 609 | 3 030 | 356 | 3 | 10
Nemecko | 65 672 | 627 | 7 670 | 170 | 12 | 27
Lotyšsko | 61 164 | 829 | 1 670 | 220 | 3 | 27
Litva | 48 689 | 2 463 | 8 970 | 1 470 | 18 | 60
Poľsko | 212 412 | 11 787 | 43 610 | 7 480 | 21 | 63
Rusko | 87 122 | 7 142 | 10 380 | 3 790 | 12 | 53
Švédsko | 130 279 | 3 639 | 9 240 | 530 | 7 | 15
Prísun živín pochádzajúcich z krajín HELCOM | 791 517 | 32 828 | 89 260 | 14 374 | 11 | 44
Prísun živín z krajín, ktoré nie sú signatármi¹ | 21 421 | 1 979 |  |  |  |
Zaťaženie živinami vypúšťanými do Baltského mora cez krajiny HELCOM | 812 938 | 34 807 |  |  |  |
Živiny z iných zdrojov² | 97 405 | 2 087 |  |  |  |
Spolu pre Baltské more | 910 343 | 36 894 | 118 134 | 15 178 | 13 | 41

1 Cezhraničný riečny prísun živín z Českej republiky, Ukrajiny a Bieloruska.

2 Prívod z lodnej dopravy a zo znečistenia atmosféry s pôvodom vo všetkých krajinách EÚ, ktoré nepatria do úmoria Baltského mora.

Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe údajov z dokumentu „Summary report on the development of revised Maximum Allowable Inputs (MAI) and updated Country Allocated Reduction Targets (CART) of the Baltic Sea Action Plan“ (Súhrnná správa o vývoji revidovaného maximálneho povoleného prísunu a aktualizovaných cieľoch akčného plánu pre Baltské more v oblasti znižovania obsahu živín pridelených krajinám). Schôdza ministrov krajín HELCOM, 2013.

Príloha II

Trendy týkajúce sa prísunu dusíka a fosforu do Baltského mora podľa krajiny

(tony/rok)
| DE | DK | EE | FI | LT | LV | PL | RU | SE
N | Prísun v rokoch 1997 – 2003 | 65 672 | 70 490 | 27 684 | 88 005 | 48 689 | 61 164 | 212 412 | 87 122 | 130 279
Prísun v roku 2012 vrátane neistoty (skúšobná hodnota) | 55 963 | 52 535 | 28 378 | 94 688 | 55 502 | 70 388 | 191 602 | 91 757 | 116 723
| DE | DK | EE | FI | LT | LV | PL | RU | SE
P | Prísun v rokoch 1997 – 2003 | 627 | 1 928 | 804 | 3 609 | 2 463 | 829 | 11 787 | 7 142 | 3 639
Prísun v roku 2012 vrátane neistoty (skúšobná hodnota) | 630 | 1 663 | 782 | 3 608 | 1 929 | 1 242 | 9 680 | 7 230 | 3 509

Zdroj: Preliminary assessment for following-up on progress towards the country-wise allocated reduction targets on nutrients (CART) (Predbežné posúdenie pre následnú kontrolu pokroku smerom k cieľom v oblasti znižovania obsahu živín prideleným krajinám) prijaté vo vyhlásení schôdze ministrov krajín HELCOM, Kodaň, 2013.

Svendsen, L.M., Gustafsson, B., Pyhälä, M: (2015). Assessment for fulfilment of nutrient reduction targets of the HELCOM Nutrient Reduction Scheme. (Posúdenie splnenia cieľov v oblasti znižovania obsahu živín v rámci plánu HELCOM týkajúceho sa zníženia obsahu živín). Online. http://helcom.fi/baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/key-message

Príloha III

Dosiahnutie maximálnych hodnôt prísunu podľa čiastkového povodia

(tony/rok)
| Botnický záliv | Botnické more | Stredná časť Baltského mora | Fínsky záliv | Rižský záliv | Dánske úžiny | Kattegat | Spolu
Maximálna hodnota prísunu dusíka s ohľadom na cieľ znižovania Helsinskej komisie | 57 622 | 79 372 | 325 000 | 101 800 | 88 418 | 65 998 | 74 001 | 792 211
Prísun v roku 2012 vrátane neistoty (skúšobná hodnota) | 60 484 | 74 794 | 375 760 | 119 687 | 97 106 | 51 495 | 65 801 | 845 127
Mimoriadne zníženie |  | 4 578 |  |  |  | 14 503 | 8 200 | 27 281
Nedostatočné zníženie na splnenie cieľov HELCOM pre rok 2021 | 2 862 |  | 50 760 | 17 887 | 8 688 |  |  | 80 197
Maximálna hodnota prísunu fosforu s ohľadom na cieľ znižovania Helsinskej komisie | 2 675 | 2 773 | 7 360 | 3 600 | 2 020 | 1 601 | 1 687 | 21 716
Prísun v roku 2012 vrátane neistoty (skúšobná hodnota) | 2 787 | 2 490 | 15 145 | 7 536 | 2 775 | 1 418 | 1 591 | 33 742
Mimoriadne zníženie |  | 283 |  |  |  | 183 | 96 | 562
Nedostatočné zníženie na splnenie cieľov HELCOM pre rok 2021 | 112 |  | 7 785 | 3 936 | 755 |  |  | 12 588

Zdroj: Preliminary assessment for following-up on progress towards the country-wise allocated reduction targets on nutrients (CART) (Predbežné posúdenie pre následnú kontrolu pokroku smerom k cieľom v oblasti znižovania obsahu živín prideleným krajinám) prijaté vo vyhlásení schôdze ministrov krajín HELCOM, Kodaň, 2013.

Svendsen, L.M., Gustafsson, B., Pyhälä, M: (2015). Assessment for fulfilment of nutrient reduction targets of the HELCOM Nutrient Reduction Scheme. (Posúdenie splnenia cieľov v oblasti znižovania obsahu živín v rámci plánu HELCOM týkajúceho sa zníženia obsahu živín) Online. http://helcom.fi/baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/key-message

Príloha IV

Koncentrácia živín v odpadovej vode vytekajúcej z čistiarní odpadových vôd vo významných mestách členských štátov EÚ v oblasti Baltského mora (2013)

Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe údajov z konca roku 2013, ktoré poskytli členské štáty. Hodnoty za Kodaň a Štokholm sú odvodené z priemerov dvoch čistiarní odpadových vôd v každom z týchto miest.

Príloha V

Hlavné projekty a ďalšie projekty s významom pre plnenie stratégie EÚ pre región Baltského mora

(v mil. EUR)
Hlavné projekty stratégie EÚ pre región Baltského mora zaoberajúce sa eutrofizáciou
Prioritná oblasti AGRI | Zdroj a výška financovania
BALTIC MANURE | Cieľom tohto projektu je vytvoriť odborné znalosti v súvislosti s inovačnými riešeniami hospodárenia s hnojom, ako je výroba energie z obnoviteľných zdrojov a ekologických hnojív | Operačný program pre región Baltského mora (OP RBM) Spolu: 3,7 EFRR: 2,8

Recyklácia fosforu
Cieľom tohto projektu je znovu získavať fosfor z hlavných zdrojov v regióne Baltského mora, ako je hnoj, čistiarenský kal a telá zvierat a vyrobiť recyklované hnojivá. Je zameraný aj na vytvorenie stratégií hnojenia pre jednotlivé lokality, aby sa región Baltského mora premenil na prvý sebestačný región z hľadiska prísunu priemyselného fosforového hnojiva.

Prioritná oblasť NUTRI | Financovanie

Odstránenie fosfátov z detergentov
Cieľom tohto projektu bolo podporiť pobaltské štáty pri vykonávaní odporúčania Helsinskej komisie č. 28E/7 (t. j. vnútroštátnych legislatívnych opatrení na obmedzenie používania fosfátov v pracích detergentoch a detergentoch pre automatické umývačky riadu) vytvorením informačných materiálov pre tvorcov politík. Celoeurópsky zákaz fosfátov v pracích detergentoch bol prijatý v roku 2011.
Malý rozpočet projektu financovala Švédska chemická agentúra.

PRESTO
Cieľom projektu je zníženie zaťaženia živinami v Baltskom mori prostredníctvom vzdelávacích programov pre prevádzkový personál, projektantov a akademických školiteľov zapojených do čistenia odpadových vôd, ako aj prostredníctvom technických štúdií a investícií vo vybraných bieloruských čistiarňach odpadových vôd (Baranaviči, Hrodna, Molodečno, Vitebsk).
OP RBM
Spolu: 4,6
EFRR: 1,1
ENPI: 2,8

BALTIC DEAL | Tento projekt je zameraný na boj proti odtoku a úniku živín z poľnohospodárskych podnikov: začal sa ako dobrovoľná iniciatíva piatich poľnohospodárskych združení. | OP RBM Spolu: 3,8 EFRR: 3,0

Posúdenie regionálneho zaťaženia znečistením živinami a určenie prioritných projektov na zníženie prísunu živín z Bieloruska do Baltského mora.
Cieľom tohto projektu je určiť prioritné investície a vybudovať miestne kapacity na znižovanie prísunu živín do Baltského mora v kontexte Environmentálneho partnerstva Severnej dimenzie s osobitným zameraním na poľnohospodárstvo, komunálne odpadové vody a priemysel vrátane výroby a používania detergentov s obsahom fosforu.
Financovaný z prostriedkov fondu akčného plánu pre Baltské more spravovaného NIB/NEFCO, pričom investormi sú Švédsko a Fínsko: 0,25

Horizontálne opatrenie Susedia

Hospodársky a environmentálne udržateľná oblasť Čudského jazera | Tento projekt je zameraný na zlepšenie environmentálnej situácie povodia Čudského jazera prostredníctvom renovácie existujúcich zariadení na čistenie odpadových vôd v Pskovskej oblasti a vytvorením novej infraštruktúry v malých prístavoch na estónskej strane Čudského jazera. | OP Estónsko-Lotyšsko-Rusko

Projekty OP RBM (iné ako hlavné) zaoberajúce sa eutrofizáciou

(v mil. EUR)
Projekty OP RBM (iné ako hlavné) zaoberajúce sa eutrofizáciou | Zdroj a výška financovania (OP RBM)
Baltic Compass | Tento projekt sa týka práce s odvetvím poľnohospodárstva a životného prostredia na riešení potreby nadnárodného prístupu k znižovaniu eutrofizácie v Baltskom mori. | Spolu: 6,6 EFRR: 4,6 ENPI: 0,5
Baltic Compact | Tento projekt sa zaoberá agroenvironmentálnymi opatreniami. | Spolu: 1,9 EFRR: 1,5
BERAS (Pobaltské ekologické recyklačné poľnohospodárstvo a spoločnosť) | Cieľom tohto projektu je znížiť eutrofizáciu, zastaviť používanie pesticídov a znížiť vplyv potravinárskeho odvetvia na globálne otepľovanie. | Spolu: 4,4 EFRR: 3,4 ENPI: 0,05
Waterpraxis | Cieľom tohto projektu je zlepšenie stavu Baltského mora podporou praktického vykonávania plánov manažmentu povodia v regióne. | Spolu: 2,0 EFRR: 1,5
PURE (Projekt na znižovanie eutrofizácie v mestách) | Cieľom projektu je príprava a realizácia investícií v obciach prostredníctvom nadnárodnej spolupráce. | Spolu: 3,2 EFRR: 2,0 ENPI: 0,5

Odpovede Komisie

Zhrnutie

V

Komisia poukázala na tieto problémy v posúdení 1. plánov manažmentu povodia¹ a prvých programov opatrení² ako na významný priestor na zlepšenie a dôrazne vyzvala členské štáty, aby prijali opatrenia v tejto oblasti v rámci 2. plánov manažmentu povodia.

VI

Komisia sa domnieva, že jej postup je primeraný. V zmluve a v ustálenej judikatúre Súdneho dvora je jasne stanovené, že Komisia má značný priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o to, kedy začať a viesť konania o porušení povinnosti, v súlade so svojou úlohou strážkyne zmlúv. V niektorých prípadoch môžu byť alternatívne nástroje alebo politický dialóg účinnejšie ako konanie o porušení povinnosti.

Komisia však má preukázateľné výsledky pri dosahovaní súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd, a to vďaka využívaniu nástroja konania o porušení povinnosti.

VII

Vykonávanie smernice o dusičnanoch v členských štátoch narazilo v niektorých prípadoch na množstvo problémov, zatiaľ čo v iných prípadoch bolo účinné. Napriek tomu sa však zlepšuje celkový trend priemernej koncentrácie dusičnanov vo vodách EÚ a v Baltskom mori.

Politika krížového plnenia nemá slúžiť ako opatrenie na presadzovanie vykonávania európskych právnych predpisov v členských štátoch. Osvedčeným prostriedkom boja proti zanedbaniu vykonávania predpisov je konanie o porušení povinnosti.

Počet prípadov nesúladu a sankcií uplatnených v rámci mechanizmu krížového plnenia je skôr známkou fungovania než nedostatočnosti mechanizmu. Krížové plnenie sa vzťahuje len na poľnohospodárov, ktorí dostávajú priame platby alebo sa podieľajú na niektorých opatreniach rozvoja vidieka, napríklad na agroenvironmentálnych opatreniach.

VIII

Komisia sa domnieva, že stratégia Európskej únie pre región Baltského mora prispela k podpore ochrany životného prostredia Baltského mora. Vo všeobecnosti platí, že nový makroregionálny prístup sa môže vnímať ako cenný nástroj na riešenie regionálnych problémov a zlepšenie spolupráce medzi krajinami, ktoré ležia na pobreží Baltského mora.

Úvod

09

Programy opatrení vypracované na základe rámcovej smernice o vode a rámcovej smernice o morskej stratégii boli zjednodušené tak, aby umožňovali spoločné oznamovanie v marci 2016. V programe opatrení vypracovanom na základe rámcovej smernice o vode a rámcovej smernice o morskej stratégii, ktorý bol oznámený členskými štátmi, by sa mali zohľadňovať záväzky stanovené komisiou HELCOM a v integračných dohodách.

13

V Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka sa v oboch programových obdobiach 2007 – 2013 a 2014 – 2020 definuje vodné hospodárstvo ako jeden z hlavných cieľov rozvoja vidieka. Tieto ciele možno dosiahnuť prostredníctvom rôznych opatrení vrátane opatrení, ktoré sa netýkajú poľnohospodárskej plochy, ako sú investície a odborná príprava.

Za roky 2007 – 2013 sú informácie o pridelených finančných prostriedkoch dostupné len na úrovni osí a opatrení. Za roky 2014 – 2020 sú tieto informácie dostupné na úrovni opatrení a oblastí záujmu (alebo priorít, ako je to v prípade priority súvisiacej s vodným hospodárstvom), čo umožní získavanie údajov, ktoré priamo súvisia s cieľmi.

Pripomienky

18

Komisia poznamenáva, že hoci sa ciele znižovania živín odporúčané komisiou HELCOM považujú za osvedčený postup, nebolo možné oprávnene očakávať, že pobaltské členské štáty zahrnú do správ vypracovaných podľa rámcovej smernice o morskej stratégii z októbra 2012 svoje ciele znižovania prísunu živín odporúčané Helsinskou komisiou, ktoré boli schválené na zasadnutí ministrov krajín HELCOM v októbri 2013. Komisia by však v praxi privítala, keby aj programy opatrení členských štátov vypracované na základe rámcovej smernice o morskej stratégii, ktoré majú byť predložené v marci 2016, prispeli k dosiahnutiu záväzkov stanovených Helsinskou komisiou.

28

Rámcová smernica o vode a komisia HELCOM sledujú rovnaký cieľ – Baltské more, ktoré nebude eutrofné. Dosiahnutie dobrého stavu podľa rámcovej smernice o vode by malo stačiť na dosiahnutie cieľa stanoveného Helsinskou komisiou. Je nutné, aby Poľsko prijalo dodatočné opatrenia, pričom tieto opatrenia sú potrebné nielen na dosiahnutie cieľov Helsinskej komisie, ale aj na dosiahnutie cieľov rámcovej smernice o vode.

Poľsko v 1. plánoch manažmentu povodia nestanovilo dostatočne prísne normy na plnenie požiadaviek rámcovej smernice o vode týkajúcich sa fosfátov, ktoré by boli v súlade s dobrým ekologickým stavom podľa rámcovej smernice o vode (použilo existujúce staršie normy), a preto sa môže zdať, že ciele stanovené Helsinskou komisiou sú prísnejšie. Poľsko by malo napraviť túto zjavnú anomáliu, stanoviť normy týkajúce sa fosfátov v súlade s rámcovou smernicou o vode a použiť tieto normy na vymedzenie programov opatrení v 2. plánoch manažmentu povodia, ktorými sa zníži úroveň fosfátov vo vnútrozemských a morských vodách.

31

Správy členských štátov o 2. plánoch manažmentu povodia si vyžadujú vypracovanie analýzy rozdielov v obsahu živín, čím by sa na strane Komisie malo zlepšiť sledovanie znižovania obsahu živín, ktoré dosiahnu členské štáty v nadchádzajúcich dvoch obdobiach podávania správ.

Členské štáty musia v 2. plánoch manažmentu povodia oznámiť, do akej miery bude vykonávanie smernice o dusičnanoch dostatočné na vyriešenie problému znečisťovania poľnohospodárskymi živinami a aké dodatočné základné a doplnkové opatrenia podľa rámcovej smernice o vode sa naplánujú na vyriešenie tohto problému. To pomôže členským štátom a Komisii zistiť, ktoré oblasti si vyžadujú prijatie ďalších opatrení.

34

Komisia očakáva, že v rámci opatrení zahrnutých do plánu manažmentu povodia sa podľa potreby preskúmajú a prehodnotia existujúce povolenia na čistenie komunálnych odpadových vôd s cieľom zabezpečiť, aby sa komunálne znečisťovanie znížilo na takú úroveň, ktorá umožní dosiahnutie dobrého stavu vo všetkých vodných útvaroch. V niektorých vodách to môže byť 1 mg/l P, v iných oblastiach môžu byť potrebné prísnejšie normy, napríklad 0,5 mg/l alebo menej – ak je vysoká hustota obyvateľstva alebo menšia miera zriedenia.

41

Plánom členských štátov na dosiahnutie zníženia obsahu živín, ktoré sú založené na príslušných plánoch manažmentu povodia, chýba ambicióznosť, keďže väčšinou sú v nich predstavené len „základné opatrenia“, ktoré už boli prijaté v rámci vykonávania smerníc EÚ v súvislosti s konkrétnymi činnosťami spôsobujúcimi znečistenie živinami, hlavne komunálnymi odpadovými vodami a poľnohospodárstvom, a nestanovuje sa v nich spôsob posilnenia týchto opatrení v záujme dosiahnutia súladu hladiny živín s dobrým stavom. Zahrnulo sa niekoľko nových opatrení podľa článku 11. ods. 3 písm. h) rámcovej smernice o vode na kontrolu difúznych zdrojov znečistenia (konkrétne chýbajú kontroly difúznych zdrojov fosfátov) a „doplňujúce opatrenia“ sú neurčité, pokiaľ ide o ich celkový očakávaný prínos. Komisia poukázala na tento problém v posúdení 1. plánov manažmentu povodia³ a prvých programov opatrení⁴ ako na významný priestor na zlepšenie a dôrazne vyzvala členské štáty, aby v 2. plánoch manažmentu povodia prijali opatrenia v tejto súvislosti.

Pozri aj odpoveď Komisie na bod 30.

46

Komisia sa domnieva, že Nemecko a Fínsko podľa jej metodiky hodnotenia súladu spĺňajú požiadavky smernice, keďže dosiahli mieru súladu 99 % alebo vyššiu. Štyri ďalšie pobaltské členské štáty, od ktorých sa vyžadovalo, aby dosiahli úplný súlad so smernicou v roku 2012, vykazujú vysokú mieru súladu 89 % a vyššiu.

47

Používanie individuálnych alebo iných primeraných systémov Komisia skutočne automaticky nepovažuje za porušenie, keďže smernica ponúka túto možnosť. Vysoká miera používania individuálnych alebo iných primeraných systémov však môže naznačovať problémy so zbernými systémami a Komisia bude sledovať/vyšetrovať takéto situácie (pre podrobnejšie informácie pozri odpoveď na bod 48).

48

Komisia vyšetruje používanie individuálnych a primeraných systémov prostredníctvom tzv. pilotného nástroja (napr. typy individuálnych a iných primeraných systémov existujúce v členských štátoch, registrácia, povolenie a kontroly individuálnych a iných primeraných systémov). Komisia sleduje individuálne a iné primerané systémy už dlhší čas, a to tak, že ich zahŕňa do tabuľky na oznamovanie údajov podľa článku 15. Okrem toho usmernenia s názvom „Terms and Definitions of the Urban Waste Water Treatment Directive“ (Podmienky a definície v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd), ktoré existujú od roku 2007, obsahujú oddiel o individuálnych a iných primeraných systémoch.

49

Komisia sa rozhodla akceptovať skutočnosť, že 100 % súlad nie je pravdepodobný ani realistický, takže zaviedla nižšiu hraničnú hodnotu pre začatie konania o porušení povinnosti tým, že zaviedla dve normy, o ktorých sa zmienil Dvor audítorov. Túto metodiku akceptoval Súdny dvor Európskej únie (pozri rozsudok Komisia/Belgicko, C-395/13, body 33 až 38).

51

Komisia poukazuje na to, že o voľbe Poľska vedela pred rokom 2010, nemala však také právne postavenie, aby mohla túto voľbu spochybniť alebo predvídať úroveň nesúladu v Poľsku pred rokom 2010. Smernica jasne ponecháva členským štátom tieto dve uvedené možnosti a poľské rozhodnutie o použití článku 5 ods. 4 predstavovalo jednou zo zákonných možností, aj keď bola nerealistická, vzhľadom na to, že Poľsko nemohlo využiť dodatočný čas, ktorý táto voľba na základe prístupovej zmluvy poskytuje.

52

Komisia sledovala vykonávanie smernice v Poľsku s rastúcimi obavami a pozornosťou, keďže postupne bolo zjavné, že tu neexistoval a stále neexistuje jasný plán vykonávania. Voľba právneho základu je otázka, ktorá vzbudzuje najmenšie obavy Komisie a nepredstavuje opodstatnené ospravedlnenie chýbajúcich koordinovaných opatrení na vnútroštátnej úrovni.

Komisia od roku 2011 pravidelne upozorňovala, že plánované investície nepovedú k dosiahnutiu súladu v Poľsku. Okrem toho Poľsko predložilo len predbežné investičné plány (hlavný plán) a doteraz nepripravilo relevantný národný program čistenia komunálnych odpadových vôd [Krajowy program oczyszczania ścieków komunalnych, KPOSK) (2010)]. Komisia zatiaľ neschválila ani predbežný hlavný plán z februára 2014, ani konečnú verziu z mája 2015.

56

Čistiarne odpadových vôd sú infraštruktúry. ktoré majú dlhú životnosť, a je ťažké určiť ich primeranú veľkosť v krátkodobom horizonte. Vo všeobecnosti môže byť veľkosť čistiarne určená niekoľkými faktormi, ako je napríklad bezpečnostná rezerva, schopnosť zvládnuť sezónne činnosti/odchýlky, napríklad v dôsledku cestovného ruchu, silného prítoku dažďovej vody alebo prípravy na prípadné budúce pripojenia z dôvodu zvyšovania počtu obyvateľov.

Okrem toho minimálna miera čistej vody nie je škodlivá, keďže bráni tomu, aby sa odpadová voda stala septickou a vytváral sa sírovodík, ktorý je nebezpečný pre ľudské zdravie.

58

Posúdenie právnych predpisov sa v prípade pristupujúcich krajín uskutočnilo pred pristúpením a v súlade s požiadavkami platnými pred pristúpením v súvislosti s existujúcim acquis EÚ, najmä so smernicou 91/271/EHS, boli predpisy označené za úplné.

59

Je na členských štátoch, aby si vybrali medzi článkom 5 ods. 2 a článkom 5 ods. 4 a pri tejto voľbe ich neobmedzujú ustanovenia zmluvy o pristúpení.

60

Komisia po pristúpení Poľska začala postupne zisťovať, aké problémy Poľsko malo pri vykonávaní smernice o čistení komunálnych odpadových vôd a od roku 2007 začala pravidelné rozšírené vyhodnocovanie projektových žiadostí o spolufinancovanie zo strany EÚ. Od roku 2010, keď Komisia získala dostatok informácií o tom, že existujú vážne problémy s vykonávaním, začala oficiálne komunikovať o tejto otázke s poľskými orgánmi. Treba pripomenúť, že problémy, ktoré Poľsko malo, boli oveľa rozsiahlejšie a závažnejšie než voľba medzi uplatňovaním článku 5 ods. 2 alebo článku 5 ods. 4 a týkali sa nesprávneho vymedzenia aglomerácií, chýbajúcich alebo nekonzistentne oznamovaných údajov o súlade, chýbajúceho jasného a súdržného plánovania a svojvoľného zastavenia investícií zameraných len na čistiarne, ktoré zvládnu záťaž väčšiu ako 15 000 p. e.

61

Napriek viacerým oznámeniam Komisie, v ktorých sa od Poľska požadovalo predloženie súvislých údajov o stave vykonávania a budúcom plánovaní vykonávania smernice o čistení komunálnych odpadových vôd (vrátane údajov, ktoré by preukazovali dodržiavanie článku 5 ods. 2 alebo článku 5 ods. 4), Poľsko nepredložilo požadované údaje. Komisia by chcela zdôrazniť, že Poľsko sa na základe komunikácie s Komisiou samo rozhodlo uplatňovať článok 5 ods. 2. V roku 2012, počas rokovaní o programovom období 2014 – 2020, Komisia požiadala Poľsko, aby pripravilo hlavný plán vykonávania smernice o čistení komunálnych odpadových vôd, ktorý by bol podrobený kontrole zo strany Komisie s cieľom zabezpečiť, aby spolufinancovanie EÚ v programovom období 2014 – 2020 bolo poskytnuté na projekty, ktoré sú v súlade so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd a ktoré najviac prispievajú k odstraňovaniu nedostatkov pri vykonávaní.

62

Komisia opätovne aktivovala podávanie správ podľa článku 17 s cieľom zistiť, kedy budú konkrétne aglomerácie spĺňať požiadavky smernice, pokiaľ ich ešte nespĺňajú.

Pomocou nového vzoru podľa článku 17 sa Komisia snažila dosiahnuť skvalitnenie poznatkov o situácii členských štátov bez zvýšenia administratívneho zaťaženia. Väčšina členských štátov reagovala kladne a predložila informácie v novom formáte. Členské štáty môžu okrem toho opísať každý projekt v tabuľke na oznamovanie údajov. Podľa článku 15 Komisia pozná percentuálny podiel zaťaženia, ktoré sa vypúšťa bez čistenia, a teda aj to, ako sme „ďaleko od dosiahnutia súladu so smernicou“. Potom je na členských štátoch, aby vymedzili prispôsobený projekt v záujme čo najskoršieho dosiahnutia súladu. Komisia nemá v úmysle zvýšiť zaťaženie členských štátov, pokiaľ ide o podávanie správ, keďže nie je potrebné poznať na úrovni EÚ podrobné informácie o kilometroch kanalizácie na jednu aglomeráciu.

63

Komisia má v tejto oblasti značný priestor na voľné uváženie a musí vybrať najvhodnejšie nástroje. V tomto prípade si zvolila stretnutia s členskými štátmi na tému čistenia komunálnych odpadových vôd a uprednostnila možnosť vyčkať so začatím formálnejších konaní až do uplynutia dostatočného počtu lehôt pre dostatočný počet členských štátov. Konania v rámci projektu EU Pilot, ktoré sa začali na základe pôvodnej posudzovanej lehoty (od roka 2004 do konca roka 2006) by sa týkali len troch členských štátov vrátane Poľska. Z dôvodu efektívnosti sa Komisia rozhodla počkať na výsledky ďalšieho predkladania správ, ktoré by bolo komplexnejšie z hľadiska dotknutých členských štátov a aglomerácii.

Komisia preto zastáva názor, že jej opatrenia boli primerané. V zmluve a v ustálenej judikatúre Súdneho dvora je jasne stanovené, že Komisia má značný priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o to, kedy začať a viesť konania o porušení povinnosti, v súlade so svojou úlohou strážkyne zmlúv. V niektorých prípadoch môžu byť alternatívne nástroje alebo politický dialóg účinnejšie ako konanie o porušení povinnosti.

Pokiaľ ide o začatie konaní v rámci projektu EU Pilot a konaní o porušení povinnosti, Komisia zohľadnila odlišné obdobia vykonávania (14 rokov pre členské štáty EÚ-15 v porovnaní s obdobím 3 až 11 rokov pre členské štáty EÚ-10, ktoré pristúpili k EÚ v roku 2004).

Komisia však má rozsiahle a preukázané výsledky, pokiaľ ide o dosahovanie súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd, ktoré dosiahla s použitím nástroja konania o porušení povinnosti (napr. Francúzsko, Belgicko, Spojené kráľovstvo atď.).

64

V tabuľke 2 uvedenej v prílohe k smernici o čistení komunálnych odpadových vôd sa stanovujú minimálne normy, ktoré sa majú dosiahnuť, členským štátom sa však ponecháva možnosť uplatňovať prísnejšie normy. Prísnejšie normy môžu byť nutné z právneho hľadiska na zabezpečenie súladu s rámcovou smernicou o vode.

69

Komisia by chcela spresniť, že úplné zavedenie projektu Kaliningradské vodohospodárske a environmentálne služby (pokiaľ ide o jeho vodné prvky) sa očakáva v roku 2016.

76

Aj vody v oblastiach s extenzívnym poľnohospodárstvom a s nízkou mierou používania hnojív môžu byť znečistené živinami. Podľa smernice o dusičnanoch sa osobitné opatrenia musia týkať aj vodných útvarov, ktoré sú ohrozené znečistením.

V niektorých oblastiach sú potrebné opatrenia podľa smernice o dusičnanoch aj rámcovej smernice o vode v záujme zníženia obsahu živín, ktoré je nutné na dosiahnutie dobrého stavu vôd.

79

Používanie dusíka z priemyselných hnojív nemožno samo osebe uplatniť ako ukazovateľ nedostatočného vplyvu požiadaviek a tento údaj treba vykladať obozretne. Vhodnejším ukazovateľom sú celkové straty alebo celkový prebytok dusíka (zo všetkých zdrojov).

80

Komisia sa domnieva, že také opatrenia, ako je zákaz používania hnojív v určitých obdobiach roka, možno účinne kontrolovať, pokiaľ sa kontroly vykonávajú v správnom čase.

Plány hnojenia alebo záznamy o hnojivách sú zahrnuté do niekoľkých akčných programov podľa smernice o dusičnanoch ako bežná prax na dosiahnutie vyváženého hnojenia a zjednodušenie kontrol.

84

Komisia zdôrazňuje, že krížové plnenie nie je mechanizmus na presadzovanie európskych právnych predpisov v oblasti životného prostredia, ale zameriava sa okrem iného na to, „aby bola SPP vo väčšom súlade s očakávaniami spoločnosti“ [pozri odôvodnenie 54 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013]. Krížové plnenie spája platby v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) s dodržiavaním určitých pravidiel, pričom porušenie týchto pravidiel vedie k zníženiu platieb v rámci SPP. Krížové plnenie by v zásade malo využívať existujúce systémy kontroly. Malo by však zabezpečiť aj minimálnu mieru kontroly v prípade nedostatočnej účinnosti systému kontroly odvetvových právnych predpisov.

86

Je na členských štátoch, aby vymedzili normy týkajúce sa dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu tak, aby sa dosiahol cieľ normy. Pokiaľ ide o uvedenú normu dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu týkajúcu sa „vytvorenia nárazníkových zón pozdĺž vodných tokov“, jej cieľ sa netýka používania hnojív na poľnohospodárskej pôde vo všeobecnosti, ale vytvorenia nárazníkových zón a ich riadenia. Preto je rozsah pôsobnosti uvedených noriem obmedzený na nárazníkové zóny v rámci a mimo pásem ohrozených dusičnanmi. Navyše sú určité požiadavky vyplývajúce zo smernice o dusičnanoch súčasťou rozsahu pôsobnosti krížového plnenia prostredníctvom SMR 1, predtým SMR 4.

87

Uvedené nárazníkové zóny v rámci noriem dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu platných od 1. januára 2012 [pozri článok 149 nariadenia (ES) 73/2009] sú spojené s požiadavkami vyplývajúcimi zo smernice o dusičnanoch a predstavujú transpozíciu týchto požiadaviek na poľnohospodársku pôdu, ktorá sa nachádza mimo pásem ohrozených dusičnanmi, pričom sa zohľadňujú miestne podmienky, ako sa vyžaduje v článku 94 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013. Rozdiely pri stanovovaní požiadaviek, na ktoré upozornil Dvor audítorov, vyplývajú zo samotnej smernice o dusičnanoch a odrážajú rôzne miestne podmienky, ktoré zohľadňujú členské štáty.

90

Počet prípadov nesúladu a sankcií uplatnených v rámci mechanizmu krížového plnenia je skôr známkou fungovania než nedostatočnosti mechanizmu. Napríklad nedostatky pri skladovaní hnoja sú stále problémom v pásmach ohrozených dusičnanmi a toto porušenie sa kontroluje v rámci krížového plnenia, čo vysvetľuje vysokú mieru nesúladu (pozri tiež bod 93).

91

Programy rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013 mali prispieť k cieľom rozvoja vidieka realizovaným prostredníctvom viacerých osí. Niektoré z vykonaných opatrení a operácií vrátane agroenvironmentálnych opatrení mohli byť zamerané na jeden hlavný cieľ, ale mnohé boli stanovené tak, aby sa dosiahli viaceré ciele, čo však neznižuje účinnosť týchto opatrení a pomáha zabezpečiť väčšiu nákladovú účinnosť.

Agroenvironmentálne opatrenia vykonávané veľkým počtom poľnohospodárov v rozsiahlych oblastiach môžu takisto prispieť k zlepšeniu stavu vôd vo všetkých týchto oblastiach.

Pri prijímaní programov na roky 2014 – 2020 Komisia uviedla, že je potrebné, aby členské štáty vo opatrenia vo väčšej miere zameriavali na určité oblasti, okrem iného aj na oblasť vody.

92

Rôzne harmonogramy prijímania plánov manažmentu povodia a programov rozvoja vidieka počas programového obdobia 2007 – 2013 boli jedným z dôvodov, pre ktorý rozsah agroenvironmentálnych opatrení nie vždy zodpovedal oblastiam, ktorých sa týkali plány manažmentu povodia.

Okrem toho treba pripomenúť, že dodržiavanie povinných požiadaviek, na ktoré sa často odkazuje v plánoch manažmentu povodia, nemožno zabezpečiť prostredníctvom agroenvironmentálnych opatrení, ktoré môžu slúžiť len na podporu dobrovoľných opatrení presahujúcich rámec záväzných požiadaviek.

Navyše členské štáty mali v priebehu programového obdobia možnosť zmeniť svoje programy s ohľadom na ich obsah a/alebo pridelené finančné prostriedky. Navrhované zmeny musia byť v súlade s celkovými cieľmi a stratégiou programu. Prostredníctvom tohto mechanizmu mohlo dôjsť k ich koordinácii s plánmi manažmentu povodia, ak boli k dispozícii. V roku 2009 bol v dôsledku kontroly stavu SPP a európskeho plánu na oživenie hospodárstva posilnený cieľ vodného hospodárstva ako jedna z výziev v oblasti rozvoja vidieka.

93

V rokoch 2004 – 2006 boli nové členské štáty z oblasti Baltského mora (EE, LV, LT a PL) vyzvané, aby zaviedli osobitnú podporu na skladové priestory pre hnoj, aby boli dodržané normy ochrany vôd.

94

Plány manažmentu povodia na roky 2007 – 2013 zahŕňali opatrenia týkajúce sa investícií do skladových priestorov pre hnoj.

Členské štáty predovšetkým mohli podporiť investície na zlepšenie skladovania hnoja v poľnohospodárskych podnikoch len vtedy, keď boli zamerané na dodržiavanie nových noriem Spoločenstva vyplývajúcich zo smernice o dusičnanoch, ako sa vykonávala v členských štátoch, a na obmedzené prechodné obdobie 36 mesiacov odo dňa, keď sa tieto normy stali záväznými.

95

Komisia sa domnieva, že rozmanitosť agroenvironmentálnych opatrení znamená, že tieto opatrenia zahŕňajú jednoduché aj zložitejšie operácie zamerané na ochranu a zlepšenie životného prostredia. To umožňuje príjemcom uskutočňovať činnosti zodpovedajúce ich osobitným potrebám a záťaži pre ich životné prostredie.

Výška pomoci je vždy závislá od úrovne záväzkov a kompenzuje straty príjmov a dodatočné náklady spojené s týmito záväzkami.

Nízku mieru využívania možno vysvetliť aj inými dôvodmi ako zložitosťou operácií, napríklad nedostatočnou propagáciou podpory, nedostatočným prenosom znalostí alebo nedostatočným využívaním poradenských služieb.

Problém nedostatočného využívania agroenvironmentálnych opatrení v oblastiach intenzívneho poľnohospodárstva bol jedným z dôvodov, prečo Komisia v roku 2011 navrhla ekologizáciu prvého piliera SPP, aby v týchto oblastiach umožnila realizáciu jednoduchých, všeobecných a nezmluvných opatrení, ktorých vplyv na životné prostredie by sa mal posilniť prostredníctvom cielenejších agroenvironmentálnych opatrení.

V rokoch 2014 – 2020 Komisia podporila zameriavanie opatrení, ktoré sa realizovalo v Poľsku a Fínsku.

Pozri aj odpoveď Komisie na bod 92.

98

Väčšina členských štátov si v oboch programových obdobiach zvolila využitie iných opatrení, akými sú agroenvironmentálne opatrenia súvisiace s klímou na dosiahnutie cieľov týkajúcich sa priority vodného hospodárstva. Ciele a ukazovatele týkajúce sa kvality vody a vodného hospodárstva v oboch obdobiach ukazujú, že členské štáty plánujú akcie, ktoré prispievajú k dosiahnutiu týchto cieľov a ukazovateľov, a to aj bez vykonávania opatrenia „platby spojené s rámcovou smernicou o vode“.

Jednu z hlavných prekážok využívania predmetného opatrenia v rokoch 2007 – 2013 predstavovali chýbajúce povinné opatrenia v plánoch manažmentu povodia a problémy pri vymedzovaní týchto opatrení.

99

Pokiaľ ide o uplatnenie sankcií v súvislosti s ochranou vody, je na členských štátoch, aby ich uplatňovali (nad rámec pravidiel krížového plnenia) v prípadoch, v ktorých je to potrebné a v ktorých je možné stanoviť individuálnu zodpovednosť za znečistenie.

Komisia sa domnieva, že neexistujú žiadne všeobecné ťažkosti pri uplatňovaní zásady „znečisťovateľ platí“ v poľnohospodárstve. Napríklad je možné vyberať daň za hnojivá alebo hnoj. V ambicióznych akčných programoch týkajúcich sa dusičnanov a základných opatreniach rámcovej smernice o vode by sa mohli stanoviť jasné kontroly v záujme zníženia znečistenia pri zdroji.

100

V nariadení č. 1305/2013 sa stanovujú podmienky ex ante špecifické pre rozvoj vidieka. Podmienenosť ex ante týkajúca sa vodohospodárskeho sektora (uplatniteľná na investície naplánované v rámci priority 5) súvisí s existenciou politiky určovania cien vody a primeraného príspevku rozličných spôsobov využívania vody k úhrade nákladov na vodohospodárske služby pri sadzbe stanovenej v schválenom pláne manažmentu povodia pre investície podporované z programov.

Ďalšie špecifické podmienky ex ante rozvoja vidieka súvisiace so životným prostredím sa týkajú dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienok, minimálnych požiadaviek na používanie hnojív a prípravkov na ochranu rastlín, energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie.

102

Ak neexistujú príslušné právne základy, nie je možné aktivovať určité opatrenia rozvoja vidieka. Je to prípad opatrenia „platby spojené s rámcovou smernicou o vode“, ktoré sa môže vykonávať až po vypracovaní plánov manažmentu povodia a súvisiacich programov opatrení. Členské štáty však majú možnosť zmeniť svoje programy počas celého programového obdobia.

Pokiaľ ide o zmeny právnych predpisov týkajúce sa základných požiadaviek, platí, že ak sa zavádzajú zmeny relevantných základných požiadaviek v priebehu vykonávania opatrení, členské štáty musia premietnuť takéto zmeny do obsahu opatrení (napr. úroveň záväzkov a prémií, ak zmeny majú vplyv na tieto prvky).

105

Pokiaľ ide o stratégiu EÚ pre región Baltského mora, členské štáty sa rozhodli pre veľmi „ľahkú“ riadiacu štruktúru. Činnosť sa zakladá na sieti koordinátorov oblastí politiky a horizontálnych opatrení. Ich cieľom je zabezpečiť súdržnosť všetkých priorít uvedenej stratégie. Nevznikli žiadne nové inštitúcie ani zoskupenia Rady. Zvolená štruktúra riadenia nie je príliš zložitá ani náročná.

Vo všeobecnosti platí, že makroregionálny prístup možno vnímať ako cenný nástroj na riešenie regionálnych problémov v menšej zemepisnej oblasti v porovnaní s celoeurópskou úrovňou. Komisia sa domnieva, že stratégia EÚ pre región Baltského mora úspešne prispela k podpore ochrany životného prostredia v oblasti Baltského mora.

107

Je v právomoci každého realizátora projektu požiadať o postavenie hlavného projektu. V akčnom pláne stratégie EÚ pre región Baltského mora sa opisuje postup a stanovuje vzor žiadosti. Vyžaduje sa krátke posúdenie koordinátorom oblasti politiky alebo horizontálneho opatrenia, pričom kritériá posudzovania okrem iného zahŕňajú „makroregionálny vplyv hlavného projektu“ a „príspevok k cieľom/ukazovateľom stratégie EÚ pre región Baltského mora“. Komisia uskutočňuje interné konzultácie o každej žiadosti a postavenie hlavného projektu na záver schvaľuje skupina národných koordinátorov. Koordinátori oblasti politiky a horizontálneho opatrenia nabádajú navrhovateľa projektu, aby požiadal o postavenie hlavného projektu

108

Komisia si všíma veľký záujem zo strany navrhovateľov projektov o získanie postavenia hlavného projektu, keďže toto postavenie zrejme pomáha mobilizovať finančné prostriedky na makroregionálne projekty a viac zviditeľniť ich činnosť.

Komisia sa domnieva, že je možné určiť príspevok konkrétnych hlavných projektov k znižovaniu obsahu živín. Hlavné projekty by mali slúžiť na rozmanité účely, napríklad na vytvorenie nových sietí, výmenu skúseností, ako príspevok k budovaniu kapacít, na uľahčovanie viacúrovňového riadenia a uskutočnenie pilotných investícií. Výsledky a vplyv na ciele politiky sa však skutočne prejavia až v dlhodobom horizonte. V tomto zmysle sa aj malé projekty môžu stať významnými hnacími silami rozvoja. Napríklad v rámci projektu PRESTO sa investovalo nielen do techník na čistenie odpadových vôd, ale pozornosť sa venovala aj rozširovaniu spôsobilosti prevádzkového personálu čistiarní odpadových vôd, projektantov čistiarní a zamestnancov univerzít, na ktorých sa vzdelávajú inžinieri, ktorí budú pôsobiť v oblasti čistenia odpadových vôd.

Spoločná odpoveď Komisie na body 111 a 112

Komisia by si želala pevnejšie začlenenie stratégie EÚ pre región Baltského mora do programov EŠIF pre región Baltského mora. Berie na vedomie, že úroveň zapojenia členských štátov a regiónov do stratégie sa líši, čo odráža odlišné vnútroštátne a regionálne priority.

Programy však poskytujú príležitosti na financovanie vykonávania stratégie. Napríklad Litva do určitej miery uprednostňuje vo výberovom konaní projekty, ktoré prispievajú k stratégii EÚ pre región Baltského mora (dôraz sa kladie na hľadisko spolupráce/medzinárodného partnerstva) a plánuje zorganizovať osobitné výzvy na predkladanie návrhov, ak to bude potrebné. Švédsko takisto plánuje zavedenie výberových kritérií pre projekty s významom pre stratégiu EÚ pre región Baltského mora a počíta s tým, že bude vyčleňovať prostriedky pre oblasti na iniciatívy a/alebo projekty v súlade s vymedzením v akčnom pláne stratégie. Miera využitia týchto možností sa ukáže na základe konkrétneho postupu vykonávania programov.

Závery a odporúčania

115

Rámcová smernica o vode a komisia HELCOM sledujú rovnaký cieľ – Baltské more, ktoré nebude eutrofné. Dosiahnutie dobrého stavu podľa rámcovej smernice o vode by malo stačiť na dosiahnutie cieľa stanoveného Helsinskou komisiou.

Plánom členských štátov na dosiahnutie zníženia obsahu živín, ktoré sú založené na príslušných plánoch manažmentu povodia, chýba ambicióznosť, keďže väčšinou sú v nich predstavené len „základné opatrenia“, ktoré už boli prijaté v rámci vykonávania smerníc EÚ v súvislosti s konkrétnymi činnosťami spôsobujúcimi znečistenie živinami, hlavne komunálnymi odpadovými vodami a poľnohospodárstvom, a nestanovuje sa v nich spôsob posilnenia týchto opatrení v záujme dosiahnutia súladu hladiny živín s dobrým stavom. Zahrnulo sa niekoľko nových opatrení podľa článku 11. ods. 3 písm. h) rámcovej smernice o vode na kontrolu difúznych zdrojov znečistenia (konkrétne chýbajú kontroly difúznych zdrojov fosfátov), „doplňujúce opatrenia“ sú neurčité, pokiaľ ide o ich celkový očakávaný prínos. Komisia poukázala na tento problém v posúdení 1. plánov manažmentu povodia⁵ a prvých programov opatrení⁶ ako na významný priestor na zlepšenie a dôrazne vyzvala členské štáty, aby v 2. plánoch manažmentu povodia prijali opatrenia v tejto súvislosti.

116

Členské štáty predložili v októbri 2012 Komisii správy o svojich environmentálnych cieľoch podľa rámcovej smernice o morskej stratégii. Niektoré členské štáty boli pri stanovovaní cieľov znižovania zaťaženia živinami vo forme stanovenia cieľov týkajúcich sa prísunu zaťaženia živinami ambicióznejšie ako iné (pozri aj bod 17).

Odporúčanie 1 a)

Komisia prijíma toto odporúčanie a domnieva sa, že sa už implementovalo v súvislosti s rámcovou smernicou o vode a bude sa implementovať na účely rámcovej smernice o morskej stratégii (MSFD).

V rámci podávania správ podľa rámcovej smernice o vode v súvislosti s 2. plánom manažmentu povodia sa od členských štátov požaduje, aby predkladali informácie o znížení zaťaženia živinami nevyhnutne potrebného na dosiahnutie stavu živín, ktorý bude v súlade s dobrým stavom podľa rámcovej smernice o vode (vrátane zaťaženia živinami nevyhnutne potrebného na dosiahnutie súladu s rámcovou smernicou o morskej stratégii, ak členské štáty zaujmú náležitý prístup).

Pokiaľ ide o rámcovú smernicu o morskej stratégii, Komisia zohľadní toto odporúčanie spolu s analýzou súčasného cyklu programov opatrení pri vymedzení požiadaviek na podávanie správ za ďalší cyklus.

Odporúčanie 1 b)

Komisia prijíma odporúčanie a jeho vykonávanie prebieha.

Pokiaľ ide o rámcovú smernicu o vode, reakciou na nedostatky monitorovania a hodnotenia zistené v 1. plánoch manažmentu povodia boli dvojstranné rozhovory s členskými štátmi. S členskými štátmi sa dospelo k dohode o opatreniach na zlepšenie situácie v oblasti monitorovania a hodnotenia, ktoré Komisia posúdi v rámci hodnotenia 2. plánov manažmentu povodia v priebehu roka 2017.

Podľa rámcovej smernice o morskej stratégii členské štáty vypracovali programy monitorovania na posúdenie pokroku pri dosahovaní dobrého environmentálneho stavu a cieľov. Predbežné hodnotenie programov monitorovania pre Baltské more zo strany Komisie ukazuje, že väčšina členských štátov zahrnula monitorovanie prísunu živín (okrem iného napríklad úroveň prísunu živín zo zdrojov na pevnine, živín z ovzdušia, hnojív a ďalších látok bohatých na dusík a fosfor).

Okrem toho prebiehajú práce, ktoré by mali viesť k vypracovaniu usmernení v roku 2018 s cieľom porovnať normy týkajúce sa živín stanovené členskými štátmi v súvislosti s rámcovou smernicou o vode a rámcovou smernicou o morskej stratégii, zabezpečiť, aby boli v súlade s biologickými normami, a pochopiť, ako ich členské štáty môžu využiť pri tvorbe programov opatrení.

Odporúčanie 1 c)

Komisia poznamenáva, že toto odporúčanie je určené členským štátom.

118

Komisia sa podľa svojej metodiky posudzovania súladu domnieva, že Nemecko a Fínsko dodržiavajú smernicu, keďže dosahujú mieru súladu 99 % alebo vyššiu. Štyri ďalšie pobaltské členské štáty, ktoré mali dosiahnuť úplný súlad so smernicou v roku 2012, dosiahli vysokú mieru súladu 89 % a vyššiu.

V prípadoch, keď boli k dispozícii dôkazy o oneskorenej realizácii alebo dosiahnutí súladu, Komisia začala konania v rámci projektu EU Pilot a konania o porušení povinnosti, pričom dodržiavala bežné postupy.

120

Komisia sa domnieva, že jej postup je primeraný. V zmluve a v ustálenej judikatúre Súdneho dvora je jasne stanovené, že Komisia má značný priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o to, kedy začať a viesť konania o porušení povinnosti, v súlade so svojou úlohou strážkyne zmlúv. V niektorých prípadoch môžu byť alternatívne nástroje alebo politický dialóg účinnejšie ako konanie o porušení povinnosti.

Okrem toho Komisia sa takisto rozhodla, že pred začatím konaní v rámci projektu EU Pilot počká, kým neuplynie niekoľko prechodných lehôt, aby bol v záujme efektívnosti jej postup komplexnejší, pokiaľ ide o zahrnuté členské štáty a aglomerácie.

Pokiaľ ide o začatie konaní v rámci projektu EU Pilot a konaní o porušení povinnosti, Komisia zohľadnila odlišné obdobia vykonávania (14 rokov pre členské štáty EÚ-15 v porovnaní s obdobím 3 až 11 rokov pre členské štáty EÚ-10, ktoré pristúpili k EÚ v roku 2004).

Odporúčanie 2 a)

Komisia toto odporúčanie prijíma a domnieva sa, že v aglomeráciách s populačným ekvivalentom vyšším než 2 000 už bolo implementované. V smernici o čistení komunálnych odpadových vôd sa pre takéto aglomerácie stanovuje, že budú vybudované zberné systémy alebo individuálne či iné primerané systémy, a preto sa Komisia domnieva, že právny rámec (na úrovni EÚ) existuje. Komisia však zdôrazňuje, že nemôže presadzovať pripojenie domácností ku kanalizačným sieťam, keďže takéto presadzovanie patrí do oblasti zodpovednosti členských štátov a predstavuje vnútroštátne politické rozhodnutie.

Odporúčanie 2 b)

Komisia prijíma toto odporúčanie, keďže vyplýva z výkladu článku 9 rámcovej smernice o vode. Komisia posúdi vykonávanie tohto odporúčania v celkovom hodnotení 2. plánov manažmentu povodia, ktoré mali byť prijaté členskými štátmi do 22. decembra 2015.

Odporúčanie 2 c)

Komisia prijíma odporúčanie a snaží sa zlepšiť postup podávania správ v rámci smernice o čistení komunálnych odpadových vôd, ktorá je základom hodnotenia súladu.

Odporúčanie 2 d)

Komisia prijíma toto odporúčanie.

Odporúčanie 2 e)

Komisia poznamenáva, že toto odporúčanie je určené členským štátom.

Odporúčanie 2 f)

Komisia poznamenáva, že toto odporúčanie je určené členským štátom.

123

Komisia zdôrazňuje, že krížové plnenie nie je mechanizmus na presadzovanie európskych právnych predpisov v oblasti životného prostredia, ale zameriava sa okrem iného na to, „aby bola SPP vo väčšom súlade s očakávaniami spoločnosti“ [pozri odôvodnenie 54 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013]. Krížové plnenie spája platby v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) s dodržiavaním určitých pravidiel, pričom porušenie týchto pravidiel vedie k zníženiu platieb v rámci SPP. Krížové plnenie by v zásade malo využívať existujúce systémy kontroly. Malo by však zabezpečiť aj minimálnu mieru kontroly v prípade nedostatočnej účinnosti systému kontroly odvetvových právnych predpisov.

124

Komisia pripomína, že dodržiavanie povinných požiadaviek plánov manažmentu povodia nie je možné zabezpečiť prostredníctvom agroenvironmentálnych opatrení, ktoré len podporujú dobrovoľné opatrenia. Do mnohých plánov manažmentu povodia však boli od začiatku zahrnuté určité opatrenia (investície, odborná príprava, agroenvironmentálne opatrenia), ktoré sa zameriavajú na ciele súvisiace s vodou.

V rokoch 2007 – 2013 sa podpora povinných priestorov na skladovanie hnoja obmedzila na tie sklady, ktoré vznikli v dôsledku nových noriem Spoločenstva vyplývajúcich zo smernice o dusičnanoch, ako ju vykonávajú členské štáty.

V rokoch 2014 – 2020 bolo v mnohých programoch naplánované osobitné opatrenie týkajúce sa vykonávania opatrení súvisiacich s rámcovou smernicou o vode.

Okrem toho počas prijímania programov na roky 2014 – 2020 Komisia uviedla, že je potrebné, aby členské štáty vo väčšej miere využívali zameriavanie opatrení, a to aj na otázky týkajúce sa vody.

Pokiaľ ide o uplatnenie sankcií v súvislosti s ochranou vody, je na členských štátoch, aby ich uplatňovali (nad rámec pravidiel krížového plnenia) v prípadoch, v ktorých je to potrebné a v ktorých je možné stanoviť individuálnu zodpovednosť za znečistenie.

Komisia sa domnieva, že neexistujú žiadne všeobecné ťažkosti pri uplatňovaní zásady „znečisťovateľ platí“ v poľnohospodárstve. Napríklad je možné vyberať daň za hnojivá alebo hnoj. V ambicióznych akčných programoch týkajúcich sa dusičnanov a v základných opatreniach rámcovej smernice o vode by sa mohli stanoviť jasné kontroly v záujme zníženia znečistenia pri zdroji.

Pozri aj odpovede Komisie na body 91 až 99.

125

Rozvoj vidieka ovplyvňuje nová ekologizačná štruktúra SPP s ekologizačnými požiadavkami v rámci piliera I. Na akcie podporované v rámci týchto ekologizačných požiadaviek sa nemôžu vzťahovať agroenvironmentálne platby súvisiace s klímou, aby nedošlo k dvojitému financovaniu.

Ak neexistujú príslušné právne základy, nie je možné aktivovať určité opatrenia rozvoja vidieka. Je to prípad opatrenia „platby spojené s rámcovou smernicou o vode“, ktoré sa môže vykonávať až po vypracovaní plánov manažmentu povodia a súvisiacich programov opatrení. Členské štáty však majú možnosť zmeniť svoje programy počas celého programového obdobia.

Takéto zmeny by mohli viesť k dodatočnému administratívnemu zaťaženiu, treba ich však posudzovať z hľadiska dodatočnej pridanej hodnoty pri dosahovaní cieľov a priorít programov.

Odporúčanie 3 a)

Komisia prijíma toto odporúčanie a je v procese jeho vykonávania. Komisia žiada, aby členské štáty pri prehodnocovaní pásem ohrozených dusičnanmi a akčných programov týkajúcich sa dusičnanov zohľadnili informácie o tlaku, ktorý spôsobuje znečistenie poľnohospodárskymi živinami. Má to zásadný význam pre kontrolu znečistenia pri zdroji, najmä v členských štátoch, v ktorých sú vnútroštátne právne predpisy na vykonávanie smernice o dusičnanoch jediným právnym nástrojom na kontrolu strát živín spôsobených poľnohospodárstvom.

Členské štáty musia v 2. plánoch manažmentu povodia oznámiť, do akej miery bude vykonávanie smernice o dusičnanoch dostatočné na vyriešenie problému znečisťovania poľnohospodárskymi živinami a aké dodatočné základné a doplnkové opatrenia podľa rámcovej smernice o vode sa naplánujú na vyriešenie tohto problému. To pomôže členským štátom a Komisii zistiť, ktoré oblasti si vyžadujú prijatie ďalších opatrení.

Odporúčanie 3 b)

Komisia poznamenáva, že tieto odporúčania sú adresované členským štátom.

126

Pokiaľ ide o stratégiu EÚ pre región Baltského mora, členské štáty sa rozhodli pre veľmi „ľahkú“ riadiacu štruktúru. Nevznikli žiadne nové inštitúcie ani zoskupenia Rady. Komisia sa domnieva, že stratégia Európskej únie pre región Baltského mora prispela k podpore ochrany životného prostredia Baltského mora.

127

Komisia sa domnieva, že je možné identifikovať prínos konkrétnych hlavných projektov k zníženiu obsahu živín. Hlavné projekty slúžia na široké spektrum účelov a aj malé projekty môžu byť významnými hnacími silami rozvoja. Konkrétne výsledky a vplyv na ciele politiky možno vnímať len z dlhodobého hľadiska.

128

Komisia súhlasí s analýzou Dvora audítorov a rada by videla pevnejšie začlenenie stratégie EÚ pre región Baltského mora do programov EŠIF pre región Baltského mora. Berie na vedomie, že úroveň zapojenia členských štátov a regiónov do stratégie sa líši, čo odráža odlišné vnútroštátne a regionálne priority.

1 http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/pdf/3rd_report/CWD-2012-379_EN-Vol2.pdf

2 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?qid=1453930001556&uri=CELEX:52015DC0120

3 http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/pdf/3rd_report/CWD-2012-379_EN-Vol2.pdf

4 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015DC0120&from=EN

5 http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/pdf/3rd_report/CWD-2012-379_EN-Vol2.pdf

6 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015DC0120&from=EN

QJ-AB-16-005-SK-E    ISSN 1977-5776

Baltské more je jedno z najznečistenejších morí na svete. Boj proti eutrofizácii, ktorú spôsobuje zaťaženie živinami najmä z poľnohospodárstva a komunálnych odpadových vôd, je značnou výzvou. Podľa Helsinského dohovoru všetky členské štáty EÚ i nečlenské štáty EÚ ležiace na brehoch Baltského mora, ako aj EÚ, sú zapojené do ochrany životného prostredia Baltského mora. Podľa právneho rámca EÚ sú členské štáty povinné vykonávať opatrenia na boj proti nadmernej záťaži živinami a dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu morských vôd. EÚ spolufinancuje niektoré z týchto opatrení. Dvor audítorov skúmal, či opatrenia EÚ účinne pomohli členským štátom znížiť znečistenie Baltského mora živinami. Dospeli sme k záveru, že tieto opatrenia viedli k malému pokroku smerom k dosiahnutiu zníženia obsahu živín v Baltskom mori. Predkladáme niekoľko odporúčaní na zlepšenie účinnosti opatrení na boj proti eutrofizácii v Baltskom mori.