EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Lucemburk

LUCEMBURSKO

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.

Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).

Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016

Print | ISBN 978-92-872-4240-2 | ISSN 1831-0788 | doi:10.2865/230426 | QJ-AB-16-003-CS-C
PDF | ISBN 978-92-872-4257-0 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/20268 | QJ-AB-16-003-CS-N
EPUB | ISBN 978-92-872-4241-9 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/302977 | QJ-AB-16-003-CS-E

© Evropská unie, 2016

Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.

K jakémukoli použití či reprodukci obrázku v rámečku 1 na straně 10 je nutné získat povolení přímo od držitele autorských práv.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU

Bezplatné publikace:

•jeden výtisk:
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•více výtisků, plakáty či pohlednice:
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).

(*)Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).

Placené publikace:

•prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

CS
2016

č. 04

Zvláštní zpráva

Evropský inovační
a technologický institut
musí upravit své realizační
mechanismy a některé
prvky své koncepce, aby
dosáhl očekávaného
dopadu

(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce a Smlouvy o fungování EU)

Auditní tým

Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměřených na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.

Tento audit výkonnosti provedl auditní senát IV, jemuž předsedá člen EÚD Milan Martin Cvikl a který se zaměřuje na audit příjmů, výzkumu a vnitřních politik, správy finančních a hospodářských záležitostí a orgánů a institucí Evropské unie. Audit vedl člen EÚD Alex Brenninkmeijer a podporu mu poskytovali vedoucí jeho kabinetu Antonius Moonen, tajemník Raphael Debets, stážista Michael Schuppan, vyšší manažer Paul Stafford, vedoucí úkolu Maria Echanove a auditoři Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt a Juan Vazquez Rivera.

Zleva doprava: R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P. Stafford, M. Echanove, A. Moonen.

Obsah

Glosář a zkratky

Shrnutí

Úvod

Evropa v inovacích zaostává

Posun v zaměření politiky EU na inovace

Evropský inovační a technologický institut

Poslání a cíle EIT

Jak to funguje?

Rozsah a koncepce auditu

Připomínky

Pro existenci EIT existují přesvědčivé důvody

Některé klíčové prvky nebyly náležitě koncipovány

Znalostní trojúhelník se odpovídajícím způsobem neodráží na úrovni Komise

Financování EIT založené na doplňkových činnostech je špatně definovanou koncepcí

Údajný pákový efekt nebyl prokázán a není pravděpodobný

Znalostní a inovační společenství pravděpodobně nedosáhnou finanční udržitelnosti

Nadaci EIT (EITF) se nepodařilo získat další finanční prostředky

Proces uzavírání grantových dohod na rok vhodně nepodporuje inovační činnosti znalostních a inovačních společenství

Stávající klíčové ukazatele výkonnosti nejsou vhodné pro účinné monitorování

Účast podniků by mohla být větší

Model EIT dostatečně nestanoví cíle na podporu stávajících malých a středních podniků

Chybí dostatečně konkrétní součinnost a doplňkovost

Některé prvky EIT jsou velmi oceňovány: orientace na trh, dlouhodobý výhled, autonomie znalostních a inovačních společenství a střediska společného umístění

Realizaci modelu EIT je potřeba zlepšit

EIT dosud nemá plnou autonomii

EIT nesplnil svou roli investora orientovaného na dopad

Mechanismus financování na základě soutěže nebere dostatečný ohled na výkonnost

Partneři KIC jsou vystaveni značné administrativní a kontrolní zátěži

EIT má málo zdrojů a byl v minulosti špatně řízen

Koncentrovanost finanční pomoci EIT

Inovační společenství jsou nedostatečně transparentní

Znalostní a inovační společenství podporují inovační síť a podnikatelskou kulturu, ale dokladů o hmatatelných výsledcích nebo dopadu je zatím málo

Budoucnost

Byly zavedeny zásady finanční udržitelnosti

Definice doplňkových činností znalostních a inovačních společenství byla upravena

Budou vypracovány směrodatnější klíčové ukazatele výkonnosti

EIT se snaží zapojit více zemí

V současnosti se projednávají nové rámcové dohody o partnerství

Závěry a doporučení

Účel vzniku EIT

Koncepce

Provádění a dopad

Příloha I | — | Regionální střediska společného umístění v Evropě
Příloha II | — | Cíle EIT

Odpovědi Komise

Glosář a zkratky

Dopad: Dlouhodobé socio-ekonomické důsledky, které lze pozorovat po určité době od dokončení intervence a které se mohou týkat buď přímých adresátů dané intervence, nebo nepřímých adresátů, kteří jsou mimo rámec intervence.

EIT: Evropský inovační a technologický institut

EÚD: Evropský účetní dvůr

Evropa 2020: Evropa 2020 je strategie EU pro růst pro nadcházející léta. Jejím cílem je učinit z EU inteligentní a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění.

GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a MSP: Generální ředitelství Evropské komise pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky má za úkol prosazovat rámec pro evropské podniky, který podporuje růst. Toto generální ředitelství nese odpovědnost za řadu opatření na zlepšení podnikatelského prostředí, zejména pro MSP, a na podporu rozvoje silné a udržitelné průmyslové základny, která by byla v celosvětovém měřítku konkurenceschopná.

GŘ pro výzkum a inovace: Generální ředitelství Evropské komise pro výzkum a inovace odpovídá za politiku Evropské unie v oblasti výzkumu a inovací a za koordinaci souvisejících aktivit. Prostřednictvím rámcových programů financuje inovační činnosti, přičemž tím současným rámcovým programem je Horizont 2020.

GŘ pro vzdělávání a kulturu: Generální ředitelství Evropské komise pro vzdělávání a kulturu je výkonnou složkou Evropské unie odpovědnou za politiku vzdělávání, kultury, mládeže, jazyků a sportu. Toto generální ředitelství dohlíží na činnost EIT.

Horizont 2020 (H2020): Horizont 2020 je nástupcem sedmého rámcového programu. Jeho počáteční rozpočet na období 2014–2020 činí 77 miliard EUR a jeho hlavním cílem je zajistit, aby Evropa rozvíjela vědu na světové úrovni, odstranit překážky pro inovaci a usnadnit spolupráci veřejného a soukromého sektoru při realizaci inovací. EIT spadá do programu H2020.

KIC: Znalostní a inovační společenství (Knowledge and Innovation Community – KIC) je vysoce autonomní partnerství předních vysokoškolských institucí, výzkumných organizací, firem a dalších účastníků inovačního procesu, zaměřené na řešení společenských výzev prostřednictvím vývoje produktů, služeb a procesů a podpory inovativních a podnikavých lidí.

Klíčové ukazatele výkonnosti: Klíčové ukazatele výkonnosti se používají k měření faktorů, které mají rozhodující význam pro úspěch organizace.

Podnikatelský inkubátor: Podnikatelský inkubátor je organizace vytvořená s cílem podporovat úspěšné zakládání a další rozvoj podniků. Často nabízí přístup k fyzické podnikatelské infrastruktuře, služby na podporu podnikání vytvořené na míru a příležitosti k navazování kontaktů.

Sedmý rámcový program (7. RP): Sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace byl hlavním nástrojem Evropské unie na podporu výzkumu a inovací v období 2007–2013. EIT nebyl součástí 7. RP.

Středisko společného umístění: Středisko společného umístění, založené a řízené znalostním a inovačním společenstvím, je zeměpisným střediskem pro integraci tzv. znalostního trojúhelníku v praxi. Střediska společného umístění poskytují kancelářské prostory, kde se inovátoři mohou fyzicky setkávat ke společné práci.

Výsledek: Okamžité změny ovlivňující přímé adresáty po skončení účasti na intervenci.

Základní výzkum: Základním výzkumem se rozumí experimentální nebo teoretická práce prováděná zásadně za účelem získání nových vědomostí o základních principech jevů nebo pozorovatelných skutečností, která není primárně zaměřena na uplatnění nebo využití v praxi.

Znalostní trojúhelník: Příspěvek vysokoškolského vzdělávání k zaměstnanosti a růstu lze zvýšit vytvořením těsných a účinných vazeb mezi vzděláním, výzkumem a inovacemi, což jsou tři strany znalostního trojúhelníku.

Shrnutí

I

Slabé propojení světa vzdělávání, vědy a podnikání se často uvádí jako jedna z hlavních příčin, proč výkonnost Evropy v oblasti inovací ve srovnání s konkurencí zaostává. Evropský inovační a technologický institut (EIT), založený v roce 2008, si klade ambiciózní cíl tuto bariéru překonat. Posláním EIT je posílit inovační kapacitu EU „podporou součinnosti a spolupráce mezi vysokoškolským vzděláváním, výzkumem a inovacemi na nejvyšší úrovni […] včetně podpory podnikání“.

II

S původním rozpočtem 3 miliardy EUR na období 2008–2013 hraje EIT prvořadou úlohu ve strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Díky činnostem, které se zaměřují na celý inovační cyklus na úrovni EU od vývoje v laboratoři až po uvedení na trh, se EIT snaží svést dohromady nejlepší kreativní a inovační partnery z akademického prostředí, výzkumu a podnikatelské sféry ke spolupráci na řešení největších společenských výzev, jako je klimatická změna, energetická účinnost, digitální inovace, zdraví a suroviny.

III

EIT není výzkumným střediskem a nepřispívá přímo k financování jednotlivých projektů. Místo toho poskytuje granty znalostním a inovačním společenstvím (KIC). Tato společenství se vybírají na základě soutěže a představují partnerství existujících podniků, výzkumných ústavů a univerzit. Soustředí se především na 1) odbornou přípravu a vzdělávání, 2) výzkum zaměřený na inovace a založený na spolupráci a 3) zakládání a rozvoj inovačních podniků.

IV

Zkoumali jsme, zda je EIT účinným nástrojem na podporu inovací v EU. Zjišťovali jsme, zda východiska a koncepce EIT umožňují řešit potřeby inovačních společenství a posuzovali jsme provádění a monitorování jeho činností. Dospěli jsme k závěru, že přestože má existence EIT náležité opodstatnění, složitý provozní rámec a problémy s řízením omezují jeho celkovou účinnost.

V

Hlavní důvody pro zřízení EIT byly přesvědčivé a obecně měly podporu zainteresovaných stran: slabé vazby mezi podniky, výzkumnými ústavy a vysokoškolskými institucemi, malý úspěch při uvádění výsledků výzkumu na trh a nedostatečná podnikatelská kultura byly přesvědčivými důvody pro založení EIT k řešení těchto otázek. Díky EIT se tři znalostní a inovační společenství, zahájená v roce 2010, stala platformou spolupráce pro více než 500 partnerů z nejrůznějších disciplín, zemí a odvětví. Znalostní a inovační společenství jsou autonomní, což je jeden z prvků, který jejich partneři na spolupráci s EIT obzvláště oceňují. Tato společenství nabízejí prostřednictvím EIT nové příležitosti pro realizaci inovačních činností a podporu podnikatelské kultury.

VI

Při auditu však bylo zjištěno několik nedostatků v pojetí klíčových prvků a provozních procesů:

a)model financování EIT zahrnuje i pojetí tzv. doplňkových činností KIC, které nejsou EIT financovány. Tato skutečnost má jen malou nebo žádnou přidanou hodnotu a zbytečně komplikuje monitorování a vykazování finančního příspěvku EIT.

b)praktická ujednání mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími, např. mechanismus poskytování grantů, jsou špatně přizpůsobena povaze inovačních činností, které se EIT snaží podporovat.

c)finanční udržitelnost znalostních a inovačních společenství je nepravděpodobná. Do činností KIC není dostatečně zapojena podnikatelská sféra, přestože účast podniků byla předpokladem toho, aby EIT dosáhl úspěchu. Financování EIT se soustředí na několik málo zemí a omezený počet partnerů KIC.

d)Ukazatele výkonnosti a procesy v oblasti monitorování a vykazování nedávají jasnou představu o výsledcích a dopadech.

VII

EIT není ani sedm let po svém vzniku provozně nezávislý na Evropské komisi. Tato skutečnost komplikuje jeho rozhodování. EIT se nestal institutem, který klade důraz na dopad své činnosti, jak byl původní záměr. Při závěrečné platbě grantu se dostatečně nepřihlíží k výkonnosti znalostních a inovačních společenství. Před rokem 2015 se málokdy stalo, že by EIT odmítl náklady na základě nedostatečné výkonnosti.

VIII

Dopad nápravných opatření, která Komise a EIT podnikly v roce 2015, se teprve ukáže. Následující závěry a doporučení jsou relevantní a vyžadují, aby byla učiněna následná opatření.

IX

Chce-li se EIT stát průlomovým inovačním institutem, jak bylo původním záměrem, je nutné provést výrazné legislativní a provozní úpravy, které lépe podpoří inovační potenciál Evropy. Doporučujeme, aby:

1)Komise Evropskému parlamentu a Radě navrhla změnu právního základu EIT se zrevidovaným modelem financování EIT;

2)se grantová dohoda s EIT uzavírala a) na delší období než kalendářní rok a b) ještě před zahájením činností;

3)EIT přeorientoval svůj přístup na dosahování dopadu. Měl by proto usilovat o větší autonomii a využít flexibilitu, kterou umožňuje právní základ programu Horizont 2020. Měl by především přijmout konkrétní pravidla přizpůsobená potřebám partnerů KIC. EIT by měl dále vyřešit problémy s nedostatkem zaměstnanců, aby mohl průběžně monitorovat výkonnost KIC.

4)EIT vypracoval analýzu zaměřenou na dopad. EIT by měl také zefektivnit své procesy monitorování a vykazování.

Úvod

Evropa v inovacích zaostává

01

Výzkum prováděný Komisí ukázal, že v Evropské unii chybí kultura inovací, v níž lze dobré nápady snadno převést do nových výrobků a služeb. EU se nedaří přeměnit excelentnost v základním výzkumu na inovace vzešlé z potřeb trhu. Rámeček 1 uvádí příklad tohoto selhání, které bývá označováno termínem „evropský paradox“¹.

Rámeček 1

Evropský paradox – grafen jako příklad

Grafen je konstrukční materiál na bázi uhlíku, který byl objeven v roce 2004 profesorem fyziky Andre Geimem na univerzitě v Manchesteru. Grafen má vzhledem k řadě unikátních vlastností (je lehčí, ale pevnější než ocel a vyznačuje se vysokou tepelnou a elektrickou vodivostí) obrovský potenciál pro široké využití od vysoce výkonných elektronických přístrojů až po zásobníky energie.

Zdroj: www.sketchport.com, © Magicalhobo, 2014. Licence CC-BY.

Od objevení grafenu bylo v souvislosti s ním celosvětově podáno přes 11 000 žádostí o patent a patentových přihlášek. Podle britské společnosti pro technologické strategie Cambridge IP však na Spojené království připadá méně než jedno procento z nich a téměř dvě třetiny podaly asijské organizace.

Zdroj: Sarah Gordonová, Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance, Financial times, prosinec 2014.

02

Aby EU tento problém vyřešila, snaží se stát znalostní ekonomikou zaměřenou na ambiciózní výzkum a inovace. Strategií Evropské unie je „vytvořit inovativní prostředí, které usnadní, aby se velké myšlenky přeměnily ve výrobky a služby, jež přinesou […] hospodářství růst a pracovní místa“². Inovace, která je skutečně hlavní hybnou silou hospodářského růstu a tvorby pracovních míst, je definována v rámečku 2.

Rámeček 2

Definice inovace

Inovací se rozumí uplatňování nových nebo výrazně zdokonalených produktů (zboží nebo služeb) nebo postupů, nového způsobu uvádění na trh nebo nové organizační metody podnikových postupů, organizace pracovního prostředí nebo vnějších vztahů. Minimálním požadavkem na inovaci je, aby produkt, proces, způsob uvádění na trh nebo organizační metoda byly pro podnik nové (nebo výrazně vylepšené).

Inovační činnosti jsou všechny vědecké, technologické, organizační, finanční nebo obchodní kroky, které vedou k uskutečnění inovace nebo o to usilují. Inovační činnosti zahrnují také výzkum a vývoj, který není přímo spjat s vývojem konkrétní inovace.

Zdroj: OECD / Evropská společenství, „Příručka z Oslo – pokyny ke sběru a interpretaci inovačních dat“, 2005.

Posun v zaměření politiky EU na inovace

03

Neschopnost Evropy přeměnit vynálezy na prodejné zboží a služby vedla EU k přehodnocení výzkumné politiky. Veřejné politiky EU se tradičně soustředily na základní výzkum³, jehož hnacím motorem je spíše zvídavost než potenciální tržní využití. Výchozím předpokladem přitom bylo, že základní výzkum podnítí aplikovaný výzkum, který následně povede k inovacím a jejich obchodnímu využití. Tyto politiky však často vůbec nepřihlížely k absorpční kapacitě trhu a k tomu, že soukromý sektor potřebuje v oblasti inovací podporu.

04

Evropská komise nyní klade větší důraz na konec inovačního cyklu s cílem uvádět výsledky výzkumu na trh. Program Horizont 2020 (současný rámcový program pro výzkum a inovace) je na rozdíl od svých předchůdců na financování inovací výslovně zaměřen. EU zavedla nové veřejné nástroje, jako je partnerství veřejného a soukromého sektoru (např. společné technologické iniciativy⁴), režimy půjček a záruk (např. RSFF⁵) a rizikový kapitál (např. GIF⁶), aby se v Evropě posílil rozvoj inovací a větší zapojení podnikatelské sféry do inovačních činností⁷.

05

Tyto inovativní iniciativy EU však málo zohlednily vazby mezi hlavními stranami zapojenými do tzv. „znalostního trojúhelníku“ a vztahy mezi výzkumem, vzděláním a inovacemi (viz obrázek 1). Předpokladem hospodářského růstu je širší a dobře fungující „znalostní a inovační systém“, v němž produktivní vzájemné působení mezi všemi inovačními aktéry hraje zásadní roli. Lepší pochopení těchto vztahů v rámci znalostního trojúhelníku bylo podnětem k vytvoření nového veřejného systému určeného na podporu celého inovačního ekosystému.

Obrázek 1

Znalostní trojúhelník

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

06

Komise předložila inovační strategii pro EU, vytvořenou na širokém základě a zaměřenou na převádění investic do znalostí na produkty a služby, a navrhla vytvořit zvláštní subjekt, který by „přitahoval ty nejlepší odborníky, nápady a podniky z celého světa“⁸. V roce 2008 tak vznikl Evropský inovační a technologický institut (EIT).

Původní logo EIT

Evropský inovační a technologický institut

Poslání a cíle EIT

07

Cílem Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) je pomoci překonat rozdíl mezi univerzitami zaměřenými na výzkum a tržně orientovanými podniky. Pojetí integrovaného přístupu EIT ke znalostnímu trojúhelníku je unikátní způsob, jak prostřednictvím veřejného mechanismu EU podporovat inovace a podnikavost. Navíc výslovným cílem institutu je jednoznačně se zaměřovat na hmotné výsledky a konkrétní přínosy pro společnost „převáděním výsledků výzkumu do podoby produktů a služeb s vysokou hodnotou“⁹.

08

S rozpočtem přes 300 milionů EUR na období 2008–2013 a 2,7 miliardy EUR naplánovaných na období 2014–2020 hraje EIT prvořadou úlohu ve strategii Evropa 2020 „přispět k udržitelnému hospodářskému růstu a konkurenceschopnosti posilováním inovační kapacity Unie a jejích členských států“, aby bylo možné řešit hlavní výzvy, které stojí před evropskou společností. K naplnění tohoto cíle EIT podporuje součinnost a spolupráci mezi vysokoškolským vzděláváním, výzkumem a inovacemi na nejvyšší úrovni a jejich začleňování včetně podpory podnikání¹⁰. EIT je nyní začleněn do současného rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont 2020¹¹.

Jak to funguje?

09

EIT funguje jako decentralizovaný subjekt EU pod dohledem GŘ Evropské komise pro vzdělávání a kulturu. Sídlí v Budapešti. EIT není výzkumným střediskem a nepřispívá přímo k financování jednotlivých projektů. Místo toho poskytuje granty znalostním a inovačním společenstvím (Knowledge and Innovation Community – KIC), což jsou strukturovaná partnerství podniků, výzkumných ústavů a univerzit (partneři znalostního a inovačního společenství). Znalostní a inovační společenství představují jádro činnosti EIT a jsou hlavním prostředkem, jak má EIT plnit své cíle (viz schematický model EIT na obrázku 2).

Obrázek 2

Náhled na model EIT

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

10

Znalostní a inovační společenství (KIC) by měla zajistit, aby se poslání a politiky EIT převáděly do účinných opatření. Znalostní a inovační společenství se vybírají prostřednictvím soutěžní výzvy na základě prioritních témat s vysokým společenským dopadem. EIT vybral pro finanční podporu pět znalostních a inovačních společenství – viz obrázek 3. Každé z nich je zastoupeno samostatným právním subjektem KIC, který uzavírá smluvní dohody s EIT.

Obrázek 3

Pět znalostních a inovačních společenství vybraných a financovaných EIT

Zdroj: EÚD/EIT.

11

Grantová dohoda EIT stanoví maximální roční finanční příspěvek a definuje portfolio činností, které má znalostní a inovační společenství uskutečnit během kalendářního roku, na který se uzavírá grant. Plánované portfolio všech činností musí být zahrnuto do jeho podnikatelského plánu, který tvoří přílohu grantové dohody. Tyto činnosti lze rozdělit do čtyř hlavních tematických oblastí:

i)vzdělávání;

ii)inovační projekty;

iii)podnikání;

iv)řízení a ostatní provozní náklady znalostního a inovačního společenství.

12

Pokud jde o vzdělávání, EIT financuje vzdělávací a školící činnosti na magisterské a doktorandské úrovni s důrazem na dovednosti v oblasti podnikání a inovací. V rámci druhé tematické oblasti se realizují inovační projekty konsorciem partnerů KIC vybrané na základě interní soutěže, kterou organizuje a řídí právní subjekt KIC. Cílem je překlenout propast mezi výzkumem a trhem financováním projektů souvisejících s činnostmi v oblasti rozvoje podniků¹². Účelem tematické oblasti rozvoj podnikání je podpořit zakládání podniků prostřednictvím inkubátorů a urychlit rozvoj podniků nabídkou finanční a technické podpory pro růst startupů. Jedním z hlavních cílů je zkrátit dobu, než nové podniky vstoupí na trh, prostřednictvím tzv. demonstračních akcí, usnadněním přístupu ke zkušebním laboratořím a studií trhu.

13

Čtvrtá tematická oblast se týká nákladů spojených s řízením znalostního a inovačního společenství a jeho středisek společného umístění. Každé znalostní a inovační společenství má regionální střediska společného umístění v Evropě (viz příloha I). Jedná se o fyzické prostory pro setkávání a spolupráci, jejichž účelem je umožnit realizaci inovací na místě.

1Teorie vyvinutá v zelené knize o inovaci, Evropská komise, 1995.

2Unie inovací: jedna z iniciativ strategie Evropa 2020 (http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm).

3U předchozích evropských rámcových programů pro výzkum a vývoj byli hlavními příjemci výzkumní pracovníci mimo podnikatelský sektor (Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu – zpráva expertní skupiny, 12. listopadu 2012).

4Společné technologické iniciativy byly zavedeny s cílem lépe se zaměřit na potřeby průmyslu v příslušných oblastech výzkumu. Jedná se o nezávislé subjekty EU s účastí příslušných odvětví a v některých případech členských států.

5Účelem zřízení finančního nástroje pro sdílení rizik (Risk Sharing Finance Facility – RSFF) bylo zlepšit přístup k dluhovému financování pro subjekty zabývající se výzkumem, zejména v souvislosti s vysoce rizikovými investicemi do výzkumu, technologického vývoje a inovací.

6Mechanismus pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem (High Growth and Innovative SMEs Facility – GIF) v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace poskytuje rizikový kapitál pro inovativní MSP a MSP s vysokým růstovým potenciálem.

7Nízký podíl podniků na výdajích do výzkumu a vývoje se často uvádí jako jeden z důvodů zaostávání EU v této oblasti. Podle Eurostatu odpovídaly výdaje podnikatelského sektoru na výzkum a vývoj 1,30 % HDP EU-28 v roce 2012 oproti 2,49 % v Japonsku (údaje z roku 2010) a 1,83 % ve Spojených státech (údaje z roku 2011).

8KOM(2005) 24 v konečném znění ze dne 2. února 2005, „Společně k růstu a zaměstnanosti – Nový začátek lisabonské strategie“.

9Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1312/2013/EU ze dne 11. prosince 2013 o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT): přínos EIT pro inovativnější Evropu (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 892).

10Článek 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1292/2013 ze dne 11. prosince 2013 o změně nařízení (ES) č. 294/2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 174).

11Horizont 2020 byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013 (Úř. věst. L 347, 29.5.2014, s. 104). Jedná se o nástupnický program 7. RP, který bude probíhat v období 2014–2020 s rozpočtem ve výši 77 miliard EUR.

12Zaměření na obchodní uplatnění je hlavním rozdílem oproti tradičním projektům výzkumné spolupráce, jako tomu bylo v rámci soutěžních výzev 7.RP.

Rozsah a koncepce auditu

14

Cílem auditu Účetního dvora bylo posoudit, zda je Evropský inovační a technologický institut účinným nástrojem na podporu inovací v EU. Zkoumala se zejména východiska, koncepce a provádění EIT s cílem zjistit, zda je tento nový nástroj na správné cestě k dosažení svého obecného cíle posílit inovace v EU začleněním znalostního trojúhelníku.

15

Audit se prováděl od prosince 2014 do června 2015 a týkal se činností znalostních a inovačních společenství a EIT od roku 2010 do roku 2014. EIT uskutečnil v roce 2015 několik iniciativ, popsaných v bodech 96 až 103. Setkali jsme se s představiteli:

οGŘ pro vzdělávání a kulturu Evropské komise,

οústředí EIT,

οtří právních subjektů KIC,

οsedmi partnerů KIC,

οpěti středisek společného umístění¹³.

16

Partneři KIC byli vybráni podle objemu financování, které obdrželi od EIT. Druhé kritérium mělo zajistit, aby partneři KIC ve vzorku pokryli všechna znalostní a inovační společenství zřízená v roce 2010 a všechny typy organizací zastupujících tři strany znalostního trojúhelníku (tj. univerzity, výzkumné ústavy a podniky). Přezkoumával se také vzorek činností, které realizovala znalostní a inovační společenství a na něž EIT poskytl finanční prostředky.

17

Tento auditní přístup byl doplněn o:

οinternetový průzkum názorů partnerů KIC¹⁴,

οkvantitativní analýzu nákladů vykázaných jednotlivými KIC za období 2010–2014,

οpřezkum odborné literatury o inovacích a EIT,

οanalýzu iniciativ přijatých EIT a Komisí během našeho auditu a po něm.

18

Před naším auditem proběhlo panelové setkání hlavních zainteresovaných stran, jehož cílem bylo lépe se obeznámit s hlavními úkoly, s nimiž se EIT musí vypořádat. Jako zdroj informací byly využity i údaje a závěry výročního auditu Účetního dvora o účetnictví EIT.

13V Grenoblu (KIC InnoEnergy), Londýně (Climate-KIC a EIT Digital) a Stockholmu (EIT Digital a KIC InnoEnergy).

14Znalostní a inovační společenství poskytla platné e-mailové adresy pouze 298 partnerů (z 546), z nichž 113 odpovědělo na celý dotazník, což představuje 38 % míru návratnosti.

Připomínky

Pro existenci EIT existují přesvědčivé důvody

19

Zainteresované strany a většina partnerů KIC, kteří odpovídali v průzkumu, se domnívají, že hlavními překážkami pro rozvoj inovací jsou (podle pořadí důležitosti pro respondenty průzkumu) (viz obrázek 4):

Obrázek 4

Hlavní překážky rozvoje inovací podle respondentů

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

20

Jako další překážky rozvoje inovací v EU bylo uvedeno: příliš mnoho různých mechanismů veřejného financování s vlastními pravidly, což omezuje celkovou efektivnost systémů veřejné podpory; přílišná rozdrobenost výzkumu v rámci EU, vedoucí k nákladnému zdvojování činností; chybí společná strategie a/nebo součinnost programů EU s ostatními evropskými, národními či místními programy podporujícími inovace; existence různých národních právních systémů omezuje přeshraniční inovace; chybí účinně fungující vnitřní trh EU, což znesnadňuje uvádění nových produktů a služeb na trh v ostatních zemích EU.

21

Téměř 80 % respondentů průzkumu se shodlo, že veřejné programy podpory inovací nejsou dostatečně zaměřeny na tržní uplatnění. Tento názor se potvrdil i při pohovorech. Cíle EIT pro řešení hlavních překážek pro rozvoj inovací v Evropě jsou podle 66 % respondentů průzkumu relevantní (tyto cíle uvádí příloha II). Všichni dotazovaní se shodli jak na důvodech, tak na potřebě vytvořit nový nástroj EU (EIT), který by se lišil od těch stávajících.

22

Selhání trhu, která se EIT snaží řešit (viz obrázek 5), odrážejí strukturální nedostatky, jež brzdí inovace a jsou překážkou pro hospodářský růst a tvorbu pracovních míst. Kultura podnikání se dostatečně nerozvíjí. Výsledky se komerčně nevyužívají. Jako hlavní příčina zaostávání EU v inovační výkonnosti se často uvádí nedostatečná spolupráce mezi univerzitami zaměřenými na výzkum a tržně orientovanými společnostmi. Vysokoškolské vzdělávání se dostatečně nevěnuje podpoře inovační a podnikatelské kultury. Vysoké školy by měly začlenit dovednosti v oblasti inovací a podnikání do svých vzdělávacích programů.

Obrázek 5

Selhání trhu, která se EIT snaží řešit

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

23

EIT se chce proto soustředit především na převod činností v oblasti vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací do podnikatelského kontextu a jejich komerční využití. Existence EIT je sice patřičné opodstatněná, avšak žádoucí efekt se ještě neprojevil.

Některé klíčové prvky nebyly náležitě koncipovány

24

EIT byl původně koncipován jako novátorský veřejný mechanismus založený na modelu, který přinesl určitá specifika, jež žádný jiný nástroj EU na podporu inovací nemá. Například jeho schopnost podporovat celý inovační ekosystém od vzdělávání až po vznik startupu prostřednictvím inovačních projektů realizovaných několika partnery KIC je unikátní. Autonomie, kterou KIC mají, je další vlastností modelu EIT, kterou jeho partneři obzvláště oceňují. Některé klíčové prvky tohoto modelu však nebyly náležitě koncipovány tak, aby z EIT učinily skutečně účinný a průlomový veřejný mechanismus.

Znalostní trojúhelník se odpovídajícím způsobem neodráží na úrovni Komise

25

Původní záměr založit EIT vycházel z předpokladu, že největší slabinou při integraci znalostního trojúhelníku je vazba mezi sektorem vysokoškolského vzdělávání a podnikatelskou sférou. EIT proto dostalo na starosti Generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které má bohaté zkušenosti se vzdělávacími programy. GŘ pro vzdělávání a kulturu tak v rámci Komise převzalo v tomto směru vedoucí roli, například jako pozorovatel Komise v rámci správní rady EIT.

26

Tematické oblasti „inovace“ a „podnikání“, na něž nyní připadá většina financování EIT, potřebují mít k dispozici zkušené odborníky¹⁵. Za tímto účelem by EIT měl mít pravidelný přístup k odborníkům GŘ pro výzkum a inovace a GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a MSP. GŘ pro výzkum a inovace má cenné zkušenosti s řízením výzkumných a inovačních projektů a GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a MSP zase se zakládáním nových podniků. Tato generální ředitelství však nemají oddělení, která by odpovídala za záležitosti EIT, a Účetní dvůr nalezl jen málo důkazů o jejich aktivním zapojení do této problematiky.

Financování EIT založené na doplňkových činnostech je špatně definovanou koncepcí

27

Inovační činnosti prováděné partnery KIC se dělí do dvou kategorií:

a)činnosti, které až ze 100 % financuje EIT;

b)doplňkové činnosti KIC, které nejsou financovány EIT.

Rozdíl mezi těmito dvěma typy činností je pro model financování EIT zcela zásadní, protože určuje strop příspěvku EIT. Tento příspěvek může činit maximálně 25 % celkových nákladů KIC (tj. souhrn nákladů na činnosti, které EIT financuje, a nákladů, na které naopak nepřispívá – tento komplexní model zobrazuje obrázek 6).

Obrázek 6

Model financování EIT

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

28

V období 2010–2014 poskytl EIT třem znalostním a inovačním společenstvím 460 milionů EUR. Díky tomu bylo možné financovat inovace ve výši 540 milionů EUR. Zároveň tato tři společenství vykázala doplňkové činnosti ve výši 2 043 milionů EUR (z toho bylo 10 % financováno z jiných programů EU než EIT, např. v rámci projektů spolupráce 7.RP, režimů financování Evropské rady pro výzkum (ERV), projektů společných technologických iniciativ apod., a 23 % z ostatních národních a regionálních veřejných režimů podpory) – viz obrázek 7.

Obrázek 7

Příspěvek EIT k činnostem znalostních a inovačních společenství v období 2010–2014

Zdroj: EIT.

29

Doplňkové činnosti KIC byly špatně definovány. Skutečnost, že chyběla jasná definice, vedla k provozním problémům pro partnery KIC, kteří měli jinou představu než EIT o tom, co a jak lze vykazovat jako doplňkové činnosti. Na tuto záležitost upozornilo jedno KIC v roce 2012 ve své zprávě o výkonnosti, kdy uvedlo, že jelikož není doplňkové financování jasně vymezeno, vznikají problémy s plným zapojením některých partnerů a vykazováním všech doplňkových zdrojů, které tito partneři přinášejí.

30

Doplňkové činnosti byly právně definovány teprve na začátku čtvrtého roku fungování znalostních a inovačních společenství, když s EIT uzavřely grantové dohody na rok 2014. Avšak ani tato definice nebyla příliš užitečná, protože doplňkové činnosti popisuje pouze jako činnosti prováděné partnery KIC zejména s ohledem na činnosti, které musí KIC realizovat, aby splnilo své poslání. Pokyny EIT z roku 2014 „Zásady financování, monitorování a hodnocení činností znalostních a inovačních společenství“ uvádějí, že takové činnosti musejí mít jasnou vazbu na alespoň jednu činnost financovanou EIT a zároveň by neměly být financovány z příspěvku EIT. Uvádí se v nich také, že náklady na tyto činnosti musí být přiměřené nákladům na činnosti financované EIT a/nebo očekávaným dopadům realizace poslání KIC.

31

EIT proto zavedl v roce 2014 zásadu přiměřenosti s cílem předcházet výskytu příliš rozsáhlých doplňkových činností KIC. Avšak posoudit, zda bylo kritérium „přiměřenosti“ u konkrétní doplňkové činnosti dodrženo, je nadále problematické, protože nebyly vydány žádné další pokyny a EIT nezavedl ani žádný zvláštní mechanismus, jehož pomocí by se přiměřenost systematicky testovala. V důsledku toho EIT při svém přezkumu doplňkových činností KIC za období 2010–2014 žádné náklady s tím, že by byly „nepřiměřené“, neodmítl.

32

Před zahájením cyklu vypracování podnikatelských plánů na rok 2016 měla kritéria „mít jasnou vazbu“ a „přiměřenost“ různé výklady, což vedlo mezi partnery KIC, EIT a subjekty, které kontrolují výkazy nákladů¹⁶, k nejasnostem, zda příslušné náklady zahrnout do výpočtu maximálního příspěvku EIT či nikoliv (viz příklad v rámečku 3). To poškozuje partnery KIC, protože odmítnutí nákladů znamená snížení finančního příspěvku EIT.

Rámeček 3

Příklad doplňkové činnosti KIC, u níž chyběla „jasná vazba“ na činnost financovanou EIT

Partner KIC vykázal v roce 2013 jednu doplňkovou činnost v hodnotě 188 milionů EUR. Podle finančních výkazů souvisela s inovačním projektem, na nějž EIT přispěl částkou 4,5 milionu EUR – poměr implicitních nákladů je 42:1. Výše této doplňkové činnosti by byla dostatečná na to, aby odůvodnila příspěvek EIT poskytnutý příslušnému znalostnímu a inovačnímu společenství v roce 2013. Pro zdůvodnění vazby byl předložen krátký dokument, v němž se vysvětluje, že daný partner je zapojen do mnoha činností znalostního a inovačního společenství včetně vzdělávacích programů a programů zakládání podniků.

Chybí však přesvědčivé důkazy o tom, že mezi účelem, na nějž bylo vynaloženo 188 milionů EUR, a inovačním projektem oceněným na 4,5 milionu EUR, který realizovali ostatní partneři KIC, existuje „jasná vazba“.

33

Měření a vykazování doplňkových činností KIC není nezbytné k dosažení cílů EIT: znalostní a inovační společenství dělají tím, čím jsou¹⁷, pouze činnosti financované EIT. Účelem grantu je poskytnout prostředky právě na tyto činnosti, nikoliv na pokrytí 25 % celkových nákladů znalostního a inovačního společenství. Kdyby doplňkové činnosti byly z podmínek financování vyňaty, výsledek by to neovlivnilo: znalostní a inovační společenství by stále realizovala činnosti financované EIT.

Údajný pákový efekt nebyl prokázán a není pravděpodobný

34

Zahrnutí doplňkových činností KIC do modelu financování EIT se využívá k prokázání pákového efektu. Horizont 2020 uvádí, že „přístup EIT k financování bude jasně založen na silném pákovém účinku […]“. Výroční zpráva EIT uvádí pákový účinek s hodnotou 4, kdy více než 80 % celkového rozpočtu KIC pochází z externích zdrojů a na každé euro investované z rozpočtu EU připadá vyšší investice z jiného zdroje. V roce 2013 Komise vykázala větší pákový efekt EIT u soukromých a jiných veřejných finančních zdrojů jako ukazatel výkonnosti.

35

Uváděný pákový efekt s hodnotou čtyři vychází z předpokladu, že všechny doplňkové činnosti, které partneři KIC vykázali, jsou činnostmi dodatečnými, tedy že podnět k jejich realizaci dala intervence EIT. Tato hypotéza je nerealistická, protože EIT umožňuje, aby KIC vykazovala doplňkové činnosti zpětně. Náklady na doplňkovou činnost v minulosti lze vykázat v běžném roce, ve kterém se vykazuje související činnost financovaná EIT.

36

Tyto retroaktivní doplňkové činnosti nejsou ve skutečnosti dodatečné, protože partneři KIC je podnikli bez podpory EIT (viz příklad v rámečku 4). Na retroaktivní doplňkové činnosti připadá 450 milionů EUR (22 %) z celkových doplňkových aktivit vykázaných během období 2010–2014.

Rámeček 4

Retroaktivní činnost nemůže souviset s finančním pákovým efektem

Náklady vynaložené v předchozím projektu spolupráce EU, který se realizoval v období 2010 až 2013, může partner KIC vykázat jako doplňkovou činnost k činnosti uskutečněné v roce 2014 a financované EIT. Rozhodnutí provést projekt 7.RP v roce 2010 však bylo nezávislé na související aktivitě, kterou EIT schválil v roce 2014. K žádnému pákovému efektu tedy v tomto konkrétním případě nedošlo.

37

Partneři KIC navíc přispívají do rozpočtů znalostních a inovačních společenství „věcnými příspěvky“, nikoliv penězi: existuje proto vysoké přirozené riziko, že příslušné aktivity by realizovali tak jako tak (mrtvá váha), ale náklady vykazují jako příspěvek doplňkové činnosti KIC. Partneři KIC a tři právní subjekty KIC dotazovaní během tohoto auditu potvrdili, že většina doplňkových činností KIC nejsou dodatečnými činnostmi: proběhly by i bez existence EIT. Náš přezkum každé doplňkové činnosti nad dva miliony EUR toto potvrdil.

Rámeček 5

Příklad doplňkové činnosti KIC, která nepředstavovala dodatečnou činnost

Partneři KIC vykázali jako doplňkovou činnost náklady spojené s účastí těch, kdo nejsou studenty EIT, na kurzech, jichž se účastní i studenti EIT. Nejedná se o žádné náklady navíc, protože dané kurzy jsou součástí standardního vzdělávacího programu na univerzitě.

Znalostní a inovační společenství pravděpodobně nedosáhnou finanční udržitelnosti

38

Znalostní a inovační společenství mají vypracovat strategie, jak se stát finančně udržitelnými¹⁸, přestože tento cíl je dlouhodobě neslučitelný s jejich očekávanou životností (sedm až patnáct let), popsanou v zakládajícím nařízení EIT¹⁹. Vzhledem k tomuto legislativnímu nesouladu se má obecně za to²⁰, že EIT by měl přestat poskytovat finanční příspěvek v zásadě po uplynutí maximálního období patnácti let, ale že KIC nadále budou pokračovat v činnosti.

39

Partneři KIC a tři dotazované právní subjekty KIC uvedli, že není pravděpodobné, že by se KIC po patnácti letech stala finančně udržitelnými. Během období 2010–2014 pouze jedno společenství vykázalo nějaký příjem (400 000 EUR), naopak EIT vložil do těchto společenství přes 460 milionů EUR. Dvě třetiny respondentů průzkumu EÚD nepovažuje finanční nezávislost znalostních a inovačních společenství za pravděpodobnou.

Nadaci EIT (EITF) se nepodařilo získat další finanční prostředky

40

Ve výroční zprávě EIT za rok 2010 bylo oznámeno vytvoření EITF, „jejímž účelem bude přilákat a poskytnout prostředky na činnosti EIT, které jsou nad rámec jeho běžného financování (…) Tímto způsobem bude hrát nadace zásadní roli jak v zabezpečení finanční udržitelnosti a autonomie EIT, tak posílení jeho sociálního dopadu“. Nadaci se nikdy nepodařilo přilákat výraznější zdroje a v roce 2014 byla uzavřena.

Proces uzavírání grantových dohod na rok vhodně nepodporuje inovační činnosti znalostních a inovačních společenství

41

Podnikatelský plán znalostního a inovačního společenství, který tvoří přílohu grantové dohody, je ucelený dokument uvádějící výběr, popis a řízení portfolia plánovaných činností KIC na kalendářní rok. EIT vydává pokyny k vyjasnění požadavků na podnikatelský plán z hlediska jeho struktury, obsahu a míry podrobnosti údajů.

42

Podnikatelský plán KIC se spíše podobá ročnímu pracovnímu programu se silným důrazem na krátkodobý výhled. Návrh podnikatelského plánu na další rok musí EIT dostat nejpozději na konci září roku N-1 – harmonogram grantové dohody a související podnikatelský plán viz obrázek 8. Aby mohlo KIC splnit termín, musí jeho partneři stanovit a vyčíslit náklady na všechny inovační činnosti plánované pro následující rok do konce druhého čtvrtletí. Partneři KIC proto musí alespoň šest měsíců dopředu předvídat, které konkrétní inovační činnosti se budou provádět v dalším kalendářním roce. V rámci tematické oblasti „inovační projekty“ je potřeba počítat s dalšími třemi měsíci na vyhlášení soutěžní výzvy k předkládání návrhů. Znalostní a inovační společenství nicméně mohou své podnikatelské plány během roku měnit, aby do nich zahrnula nové inovační projekty, což se formálně činí dodatkem k roční grantové dohodě.

Obrázek 8

Harmonogram pro grantové dohody, související podnikatelský plán a posouzení zpráv o výkonnosti znalostního a inovačního společenství

Zdroj: EIT – „Zásady financování, monitorování a hodnocení činností znalostních a inovačních společenství“.

43

Strategie znalostního a inovačního společenství by měla být založena „na společném střednědobém až dlouhodobém plánování inovací ke splnění úkolů EIT[…]“²¹. Nicméně grantové dohody uzavřené mezi EIT a právním subjektem KIC stanoví finanční příspěvek EIT jen na jeden kalendářní rok. Finanční prostředky od EIT proto zajišťují pokrytí nákladů vykázaných pouze za daný rok. Financování v budoucnu závisí na dostupnosti prostředků z rozpočtu EIT, která závisí na vlivu zavedení EFSI (viz rámeček 6) a na výsledcích soutěže o finanční prostředky mezi znalostními a inovačními společenstvími²².

44

Účetní dvůr sice podporuje financování na základě soutěže, ale načasování je problematické. Vzhledem k tomu, že o přidělování prostředků na základě soutěže rozhoduje správní rada EIT na svém prosincovém jednání, výsledky soutěže o finanční prostředky nejsou před koncem roku ještě známé. To vytváří pro partnery KIC určitou nejistotu, protože některé projekty jsou pozastaveny, dokud se nevyjasní, zda grant skutečně budou mít.

Rámeček 6

Evropský fond pro strategické investice (EFSI)²³ a jeho dopad na rozpočet EIT

V listopadu 2014 Evropská komise zahájila investiční plán pro Evropu s cílem znovu nastartovat růst a investice v EU. Navrhla vytvořit v rámci EIB Evropský fond pro strategické investice (EFSI), společně financovaný EU a EIB.

Nařízením EFSI byl příspěvek EU do EIT na sedmileté období 2014–2020 snížen o 12 % z 2 711 milionů EUR na 2 383 milionů EUR. Rozpočet EIT na rok 2016 bude snížen z 336 milionů EUR (jak se původně plánovalo v programu Horizont 2020) na pouhých 285 milionů EUR (–15 %). To povede k tomu, že EIT bude financovat méně inovačních činností. V kombinaci se soutěžním financováním to vytváří pro znalostní a inovační společenství další nejistotu, neboť musejí vybírat projekty a vypracovávat podnikatelské plány bez jasné představy o tom, kolik finančních prostředků budou mít v příštím roce nebo letech k dispozici.

Znalostní a inovační společenství mohou nepřímo využít prostředky EFSI, čímž se vyrovná určité snížení v rozpočtu EIT.

45

Toto krátkodobé pojetí provozního a finančního plánování není v souladu s harmonogramem inovačních činností KIC. Všichni partneři KIC, které Účetní dvůr navštívil, uvedli zásadu ročního rozpočtu jako hlavní překážku podpory inovací z dlouhodobého hlediska.

46

Tematická oblast „vzdělávání“ se skládá především z magisterských a doktorandských programů. Očekává se, že tyto vzdělávací programy budou probíhat dva (magisterské) a čtyři (doktorandské) roky. Pro partnery KIC v oblasti vysokoškolského vzdělávání je proto rizikové podepsat víceletou smlouvu se studenty EIT kvůli právní nejistotě ohledně toho, jaký objem financování dostanou v budoucích letech. To je problematické zejména pro veřejné organizace (hlavně univerzity a výzkumné ústavy), které musejí uplatňovat v souladu se svou vnitrostátní legislativou přísná finanční pravidla.

47

Velkou překážkou při plánování a koordinaci víceletých inovačních projektů v rámci tematické oblasti „inovace“ je rovněž roční proces udělování grantů. Některá znalostní a inovační společenství určila specifické činnosti zaměřené na dlouhodobější projekty, které mají během svého trvání v zásadě zaručené financování (přičemž se provádí průběžné hodnocení, aby se zjistilo, zda je financovaný projekt udržitelný a zda bude mít komerční dopad – záporné průběžné hodnocení by vedlo k zastavení financování). Protože však EIT poskytuje finanční příspěvek pouze na jeden rok, finanční rizika spojená s budoucími léty nesou partneři KIC: některé projekty mohou být kvůli nedostatku prostředků pozastaveny nebo zrušeny.

48

Naproti tomu granty EU na spolupráci při výzkumných projektech se uzavírají na víceleté období, např. granty v rámci programu Marie Sklodowské-Curie zaručují výzkumným pracovníkům financování na období delší než 12 měsíců.

49

V období 2011–2014 se grantové dohody uzavíraly v průměru tři měsíce po zahájení kalendářního roku. Uzavření dohod na rok 2015 se zpozdilo do června 2015. Činnosti, které znalostní a inovační společenství podniknou po 1. lednu, nejsou až do podpisu nové roční grantové dohody nijak právně kryty. Zpoždění s podpisem dohody způsobuje prostoj v inovačním procesu, protože někteří partneři KIC nechtějí převzít právní a finanční rizika spojená s vyčleněním zdrojů do doby, než je grantová dohoda podepsána.

50

V důsledku pozdního uzavření ročních grantových dohod se zpožďuje i platba předběžného financování pro znalostní a inovační společenství, kterou by EIT mělo provést do 30 dnů od vstupu grantové dohody v platnost. Teprve potom mohou znalostní a inovační společenství rozdělit peníze jednotlivým partnerům. Všechny výdaje uskutečněné předtím tedy musí být uhrazeny samotnými partnery. EIT proplatí veškeré náklady přesahující částku obdrženého předběžného financování (až do 50 %) pouze prostřednictvím závěrečné platby ve druhé polovině následujícího roku.

Stávající klíčové ukazatele výkonnosti nejsou vhodné pro účinné monitorování

51

Podle strategického programu inovací²⁴ by EIT mělo „ve spolupráci s Komisí a znalostními a inovačními společenstvími zřídit komplexní systém pro sledování přínosu EIT k programu Horizont 2020, účinky EIT, které vzniknou prostřednictvím jeho vlastních činností a činností znalostních a inovačních společenství, a výsledky těchto společenství“. Takový systém dosud zaveden nebyl.

52

Hlavní klíčové ukazatele výkonnosti EIT (viz rámeček 7) nejsou jasně definovány a v průběhu doby nebyly konzistentní (definice absolventů, pojetí technologického přenosu a přijímání znalostí, pojetí nápadů realizovaných v inkubátoru apod.). Rámeček 8 ukazuje příklad nejasné definice klíčových ukazatelů výkonnosti. Tato nejasnost komplikuje vykazování výkonnosti, zejména pokud se definice klíčových ukazatelů mění v polovině kalendářního roku, což pak vyžaduje zpětné úpravy.

Rámeček 7

Klíčové ukazatele výkonnosti

Existují tři typy klíčových ukazatelů výkonnosti:

1.Hlavní klíčové ukazatele výkonnosti EIT: EIT má šest hlavních klíčových ukazatelů výkonnosti: atraktivita vzdělávacích programů, počet nových absolventů, počet podnikatelských nápadů realizovaných v inkubátoru, počet startupů nebo spin-off firem, předávání/přijímání znalostí, nové nebo vylepšené produkty/služby/procesy uvedené na trh. Pokrok při plnění těchto ukazatelů se měří pro účely financování na základě soutěže.

2.Specifické klíčové ukazatele výkonnosti EIT měří vlastní aktivity EIT, monitorují jeho provozní výkonnost pomocí takových ukazatelů, jako je termín pro dokončení grantové dohody, přijetí zprávy a plnění platby, procentuální podíl formálně definovaných procesů a míra spojenosti s EIT.

3Klíčové ukazatele výkonnosti specifické pro znalostní a inovační společenství si vypracovávají společenství sama.

Rámeček 8

Nejasná definice klíčových ukazatelů výkonnosti u vytvořených startupů

Aby mohl být startup uznán jako startup, musí KIC poskytnout „důkaz“ (např. prohlášení o záměru nebo objednávku/fakturu) prokazující, že tento startup získal svého prvního zákazníka nebo má potenciálního prvního zákazníka, nebo jiný dokument prokazující, že startup zahájil obchodní činnost. Vzhledem k nejasnosti kritérií (co se rozumí pod pojmem „potenciální první zákazník“?) interpretují znalostní a inovační společenství toto pravidlo různými způsoby.

53

Porovnat daná tři KIC prostřednictvím těchto hlavních klíčových ukazatelů výkonnosti je obtížné. Tyto ukazatele nezohledňují takové faktory, jako velikost startupu, délka trvání kurzu apod. Tato KIC navíc působí v různých odvětvích s různou vyspělostí, což víceméně znesnadňuje vytvořit startupy, inkubovat podnikatelské nápady apod. Provádí-li se pouze kvantitativní analýza, nelze zohlednit různá prostředí, v nichž jednotlivá znalostní a inovační společenství fungují. Pokrok při vypracování klíčových ukazatelů výkonnosti specifických pro jednotlivá KIC je omezený.

54

Několik nedostatků, které byly zjištěny při externím hodnocení v roce 2011, zatím nebylo napraveno: hlavní ukazatele se nadále zaměřují jednak na vstupy nebo výstupy místo na výsledky nebo dopady a jednak spíše na absolutní hodnoty než na zvýšení činnosti v rámci KIC²⁵ (viz také bod 99).

Účast podniků by mohla být větší

55

Předpokladem úspěchu EIT je silné zapojení podniků na strategické a provozní úrovni. Zaručilo by se tak, aby činnosti KIC vycházely z tržních potřeb a byly nasměrovány tam, kde je to pro ekonomiku a společnost užitečné²⁶. V roce 2006 komisař pro vzdělávání, odbornou přípravu a kulturu ve svém návrhu zdůraznil význam podnikatelského prostředí: „Podniky budou hlavními partnery na strategické a provozní úrovni institutu. Společnosti budou přímo zapojeny do výzkumu a vzdělávání, a pomohou tak rozvíjet podnikatelského ducha mezi absolventy a výzkumnými pracovníky“²⁷. Podniky mají tedy zásadní roli v tom, jak překlenout mezeru mezi výzkumem a inovacemi.

56

Podniky dostaly navzdory svému významu pouze 24 % finanční podpory EIT (viz obrázek 9), přestože tvoří 56 % partnerů KIC. I když výše finančního příspěvku není jediným důvodem účasti²⁸, zapojení podnikatelského sektoru do EIT a znalostních a inovačních společenství by mohlo být větší. Během období 2010–2014 byly mezi 40 největšími příjemci finančních prostředků EIT pouze dva podniky.

Obrázek 9

Rozdělení podle typu organizace v období 2010–2014

Zdroj: EIT.

57

Zainteresované podniky vyjádřily přesvědčení, že agenda znalostních a inovačních společenství se řídí zejména potřebami vyššího vzdělávání, a univerzity dotazované během auditu naopak vyjádřily politování nad tím, že podnikatelská sféra není dostatečně zapojena do vývoje vzdělávacích kurzů. V prvních třech letech bylo od projektů spolupráce realizovaných znalostními a inovačními společenstvími upuštěno nebo nevedly k hmotným výsledkům, protože se dostatečně nezaměřovaly na uplatnění na trhu. Jedním z důvodů bylo, že výběr témat pro projekty určené k financování EIT se řídil hlavně potřebami vyššího vzdělávání, nikoliv podnikatelské sféry. Znalostní a inovační společenství to od té doby napravila a ujišťují se, že projekt vybraný k financování EIT by měl případně vést k uplatnění na trhu, a v budoucnu tak vytvářet zisk.

Model EIT dostatečně nestanoví cíle na podporu stávajících malých a středních podniků

58

Malé a střední podniky jsou zpravidla ve vývoji a uplatňování nových technologií pružnější a lepší než velké organizace. Řada politik EU zohledňuje důležitou roli malých a středních podniků. Přestože Horizont 2020 má specifický cíl přidělit alespoň 20 % svého rozpočtu na malé a střední podniky, EIT v této souvislosti žádný cíl nestanovil.

59

Respondenti průzkumu uváděli „prosazování a podporu účasti MSP na inovačních činnostech“ jako třetí nejdůležitější cíl, jehož by měl EIT dosáhnout, aby podpořil inovace v Evropě, avšak EIT nezavedl žádná konkrétní opatření pro větší podporu MSP nad rámec těch, která spadala do ostatních mechanismů EU. Zatímco startupy a nově vytvořené podniky využívají podnikové inkubátory znalostních a inovačních společenství, pro současné MSP s vysokým potenciálem růstu je obtížnější podporu nabízenou EIT v plné míře využít. Obzvláště účast MSP na tematické oblasti týkající se inovačních projektů je velmi malá.

60

Všichni dotazovaní partneři KIC navíc uvedli, že cyklus grantových plateb je pro MSP překážkou, protože neplní jejich finanční potřeby. Platební cyklus znalostních a inovačních společenství znamená výrazné omezení pro finančně slabší partnery, jako jsou MSP, kteří nemají prostředky na pokrytí mezery ve financování (viz bod 50).

61

Údaje shromážděné EIT jsou kusé, protože vykazování informací týkajících se MSP není povinné. Nicméně v období 2010–2014 dostaly MSP méně než 5 % finanční podpory EIT²⁹.

62

Jelikož jsou MSP nepřímí příjemci a jejich počet se nevykazuje, situace nemusí být ve skutečnosti tak zlá. Respondenti průzkumu uvedli, že partnerství znalostních a inovačních společenství vytvořila prostředí umožňující růst startupů, spin-off společností a MSP. Znalostní a inovační společenství skutečně podporu startupům a MSP poskytují, zejména prostřednictvím svých podnikových inkubátorů. Přesto vytvoření ještě lepších podmínek pro MSP přijetím jasných strategií a cílů může účast MSP ve znalostních a inovačních společenstvích jen zvýšit. Rámeček 9 uvádí příklady kritiky, pokud jde o nedostatečně účinnou podporu EIT pro MSP.

Rámeček 9

Příklady kritiky v souvislosti s účastí MSP

„[…] EIT nikdy nevyslal malým a středním podnikům jasné sdělení […]“

„MSP jsou pro inovace v EU kriticky důležité a je třeba je zapojit, místo toho se ale klade důraz na startupy, a s náročnou administrativou a neúčinnou komunikací jsou s to vypořádat se jen velké společnosti“.

„MSP nejsou dostatečně zastoupeny ve vedení KIC, takže jejich problémy a zájmy nemohou být zohledněny“.

(Zdroj: auditní průzkum).

Chybí dostatečně konkrétní součinnost a doplňkovost

63

Až do podnikatelských plánů na rok 2016 měla znalostní a inovační společenství jen málo účinných pobídek k tomu, aby hledala synergie s jinými inovačními společenstvími. Soutěžení o finanční prostředky motivuje KIC k lepší výkonnosti. Odrazuje však od vzájemné spolupráce, protože případné přínosy by se sdílely s konkurenčním příjemcem financování. Přestože některá vědecká témata mohou mít různá KIC společná, zejména KIC InfoENergy a KIC Climate, žádné konkrétní doklady o výstupech ze spolupráce mezi nimi za prověřované období neexistují.

64

Množství programů EU v oblasti výzkumu a inovací znesnadňuje vytváření synergií mezi nimi. Spolupráce mezi KIC a dalšími iniciativami EU narůstá, ale je třeba ji více rozvíjet.

Některé prvky EIT jsou velmi oceňovány: orientace na trh, dlouhodobý výhled, autonomie znalostních a inovačních společenství a střediska společného umístění

65

Základním rozdílem oproti jiným existujícím výzkumným a inovačním veřejným mechanismům je, že hlavním cílem EIT je orientovat se na trh. Převod činností vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací do podnikatelského kontextu a jejich komerční využití, byl respondenty průzkumu hodnocen jako nejdůležitější cíl, o jehož splnění by EIT měl usilovat.

66

Dlouhodobý výhled finanční podpory EIT pro partnerství KIC je unikátní a příjemci jej oceňují. Nástroj EIT v zásadě umožňuje středně až dlouhodobé plánování inovačních činností, které žádný jiný veřejný systém nemůže nabídnout. Tím, že EIT uplatňuje roční granty, se však možnosti partnerů KIC v tomto ohledu snižují (viz také body 42 a 45).

67

Čl. 6 odst. 2 pozměněného zakládajícího nařízení EIT uvádí, že „znalostní a inovační společenství mají značnou celkovou nezávislost při určování své vnitřní organizace a struktury, jakož i svých konkrétních programů a pracovních postupů“. Tuto míru autonomie partneři KIC vítají. Usnadnila přístup zdola, o který inovační komunita usiluje. Na rozdíl od tradičních veřejných mechanismů, kde se téma výzkumu a inovací rozvíjí přístupem shora, který se řídí rozpočtovými požadavky, přístup KIC umožňuje větší flexibilitu ve výběru činností, což partneři obzvláště oceňují.

68

Střediska společného umístění (viz příloha I) tvoří další specifikum modelu EIT, který partneři KIC považují za cenný. Střediska společného umístění jsou místem integrace inovačního trojúhelníku. Jsou koncipována s ohledem na tematické a regionální oblasti a vedou projekty, rozvíjejí nápady, sdružují regionální partnery a vytvářejí strategie. Koordinují a realizují administrativní úkoly partnerů související s KIC a nabízejí společný prostor pro jednání. V některých případech nabízejí i pracovní prostory pro startupy.

Realizaci modelu EIT je potřeba zlepšit

EIT dosud nemá plnou autonomii

69

EIT prozatím nezískal úplnou autonomii. Toto zpoždění je neobvykle dlouhé: ostatním subjektům EU, jako jsou společné technologické iniciativy (vytvořené rovněž v roce 2008), trvalo získat plnou finanční samostatnost nejdéle tři roky. Podle GŘ pro vzdělávání a kulturu byla tato situace způsobena omezenými manažerskými schopnostmi a schopnostmi vést lidi na straně managementu EIT³⁰. Jedním ze setrvalých důvodů tohoto stavu je vysoká fluktuace v užším vedení (viz bod 84).

EIT nesplnil svou roli investora orientovaného na dopad

70

EIT je často prezentován jako podnikatelsky orientovaný investiční institut zaměřený na dopad inovací. Právní základ H2020 uvádí: „EIT […] uplatňuje přístup orientovaný na výsledky“. Ve svém tříletém pracovním programu na období 2012–2014 EIT uvádí jako svůj cíl stát se angažovaným investorem orientovaným na dopad.

71

Přestože byl EIT koncipován a prezentován jako institut usilující o co největší dopad, zaměřuje se zejména na soulad s pravidly a své vlastní čerpání rozpočtu. V září 2014 několik členů správní rady EIT zdůraznilo potřebu přeorientovat EIT tak, aby se zaměřoval na dopad. Před rokem 2015 EIT málokdy odmítl náklady na základě nedostatečné výkonnosti.

72

Do roku 2015 mělo posouzení roční výkonnosti KIC, které provádí EIT, malý nebo žádný dopad na výši platby konečného grantu. V ročních posouzeních se často uvádí, že různé cíle nastavené v plánovací fázi nejsou splněny vůbec nebo jen částečně, ale konečná výše grantu byla přesto vyplacena (viz rámeček 10).

Rámeček 10

Příklad nedostatečné výkonnosti znalostního a inovačního společenství

Posouzení podnikatelského plánu znalostního a inovačního společenství v roce 2013, provedené projektovými pracovníky EIT ve spolupráci s externími odborníky, uvádělo, že pokud jde o hlavní prvky uvedené v podnikatelském plánu 2013, Climate-KIC dosáhlo jen mírného pokroku. V případě 18 strategických cílů uvedených v podnikatelském plánu 2013, Climate-KIC se podařilo zcela splnit osm z nich, ale sedm bylo splněno jen částečně a tři zatím vůbec.

Mechanismus financování na základě soutěže nebere dostatečný ohled na výkonnost

73

Soutěž o finanční prostředky by měla být pojata tak, aby se odměňovala výkonnost. Z celkové částky grantů pro znalostní a inovační společenství na rok 2015 bylo 40 % přiděleno v rámci soutěže na základě posouzení tří pilířů: 1. minulost: výkonnost v roce 2013; 2. budoucnost: podnikatelský plán na rok 2015 a 3. provádění víceleté strategie KIC prostřednictvím slyšení ve správní radě EIT. Každý z těchto tří pilířů má stejnou váhu. Jelikož třetí pilíř se týká jak budoucnosti, tak minulosti, minulá výkonnost a plány pro budoucnost v něm mají stejné váhové hodnocení. Financování EIT na základě soutěže proto jen částečně odměňuje výkonnost.

Partneři KIC jsou vystaveni značné administrativní a kontrolní zátěži

74

EIT z větší části převzal svůj provozní rámec a procesy z tradičních výzkumných programů EU, i když k tomu nebyl právně zavázán. Zatímco většina programů EU financuje jednotlivé projekty, EIT prostřednictvím znalostních a inovačních společenství financuje portfolio činností. Příslušné procesy však nebyly upraveny tak, aby tento zásadní rozdíl zohlednily. Například uplatňování plošné hranice 325 000 EUR pravděpodobně povede k potřebě mít více osvědčení, protože činnosti (na rozdíl od jednotlivých projektů) ji často překročí (viz bod 79).

75

V rámci tohoto provozního rámce se na náklady, které vykazují partneři KIC, vztahuje řada finančních kontrol. Několik partnerů dotazovaných v pohovoru nebo průzkumu Účetního dvora si stěžovalo, že stejnou informaci někdy musejí předkládat více než jednou.

76

Každoroční vykazování doplňkových činností KIC v podnikatelských plánech i finančních zprávách, které KIC vypracovávají, má jistá specifika pro účely EIT a znamená velkou zátěž s malou přidanou hodnotou (viz bod 33). Roční výkazy nákladů, které KIC předkládají, zahrnují podrobný rozpis nákladů na doplňkové činnosti. Auditní osvědčení získaná o doplňkových činnostech KIC v roce 2015 se týkala období 2010–2014.

77

Kontroly nákladů vykázaných partnery KIC požaduje právní rámec, který se vztahuje na všechny subjekty EU (agentury a společné podniky) udělující granty. Tyto kontroly se provádějí jak před tím, než znalostní a inovační společenství obdrží platbu grantu od EIT (kontroly ex ante), tak potom (kontroly ex post).

78

Kontroly ex ante obnášejí osvědčení výkazů nákladů nezávislým auditorem, kterého najímá partner KIC, a dokumentární kontroly, které provádí finanční pracovník EIT. Kontroly ex post provádí soukromá auditorská firma, kterou najímá EIT a která kontroluje vzorek partnerů KIC na místě. Účetní dvůr uskutečňuje roční audit, na jehož základě vydává výrok ke spolehlivosti roční účetní závěrky EIT a legalitě a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. O operacích, na nichž se zakládala účetní závěrka EIT za rok 2012 a 2013, vydal Účetní dvůr výrok s výhradou s ohledem na výraznou (materiální) míru chyb. Účetní závěrka za rok 2014 byla bez výhrad.

79

Jak právní ustanovení, tak výrazná (materiální) míra chyb zjištěná Účetním dvorem potvrzují potřebu účinnějších finančních kontrol. Existují různé možnosti, jak účinnost kontrol a vykazovacích požadavků ještě zvýšit, např.:

οpoužitím jednoduššího modelu financování, a to širším uplatňováním paušálních plateb a pevných sazeb,

οpožadováním finančního osvědčení nezávislého auditora k vybraným nákladům jednotlivých partnerů KIC na základě patřičné hranice pro každou činnost (viz bod 74),

οzvýšením hranice, která je v současné době nastavena na 325 000 EUR, od které je nutné osvědčovat výkazy nákladů.

EIT má málo zdrojů a byl v minulosti špatně řízen

80

Ústředí EIT mělo v období 2011–2014 mezi 40 a 50 zaměstnanci. Počet projektových pracovníků je v poměru k výši prostředků na granty mnohem nižší než u většiny ostatních grantových programů na výzkum v EU (každý pracovník spravoval v rámci 7.RP v oblastech IKT, energetika a životní prostředí³¹ rozpočet od 12,5 milionu EUR do 20,4 milionu EUR³²). EIT má pro každé KIC jednoho zvláštního projektového pracovníka, který může za rok odpovídat až za 400 milionů EUR. Kromě toho existují tři pracovníci pro všechna KIC, kteří mají na starosti tematické okruhy vzdělávání, inovace a podnikání.

81

Jelikož tito pracovníci nemají vždy dostatečné technické znalosti v příbuzných oblastech, zadává EIT část posouzení projektů externím odborníkům. Pro posouzení zpráv o výkonnosti za rok 2013 v EIT chyběl zkušený pracovník v oblasti inovace. Interní kapacita EIT posoudit provozní výkonnost znalostních a inovačních společenství je proto omezená.

82

Přestože došlo ke značnému zvýšení rozpočtu z 309 milionů EUR (2008–2013) na 2,7 miliardy EUR (2014–2020) a počet KIC se od konce roku 2014 zvýšil ze tří na pět, EIT nepočítá s výraznějším navýšením počtu pracovních míst. Existuje riziko, že nebude mít dostatečnou kapacitu, aby se vyrovnal s rostoucím pracovním zatížením.

83

Vysoká fluktuace pracovníků a hodně volných pracovních míst v EIT představují problém. Celkem 25 ze 40 zaměstnanců, kteří pracovali v EIT na konci roku 2011, odešlo během tří let a 30 % pracovních míst bylo na konci roku 2013 neobsazeno (viz obrázek 10). V roce 2015 došlo k poklesu na 16 %. V roce 2015 je však fluktuace personálu nadále vysoká, činí 17 %. Několik volných míst je v oddělení pro technické a finanční posuzování zpráv KIC. Mzdový balíček, který EIT nabízí, je nižší než ve většině orgánů EU, což přispívá k vysoké fluktuaci a vysokému počtu volných pracovních míst³³.

Obrázek 10

Porovnání skutečné a plánované zaměstnanecké složky EIT

Zdroj: EIT.

84

Od svého vzniku byl EIT řízen dvěma různými výkonnými řediteli / úřadujícími řediteli (viz tabulka 1). Dva z nich odešli ani ne po roce zastávání úřadu. Tři vysoce postavení pracovníci EIT byli v roce 2013 propuštěni. K 1. lednu 2015 byla jedna pozice vedoucího oddělení neobsazena a další byla dočasně obsazena od roku 2013. Rychlá fluktuace ve vyšším vedení narušuje činnost a znesnadňuje vedení a strategickou kontinuitu.

Tabulka 1

Výkonný ředitel EIT

Výkonný ředitel | Začátek funkčního období | Konec funkčního období | Trvání funkčního období
1. ředitel, zdroje GŘ pro vzdělávání a kulturu (dočasný) | Duben 2008 | Říjen 2009 | 1,5 roku
2. ředitel | 1. 11. 2009 | 31. 8. 2010 | 10 měsíců
3. ředitel | 1. 9. 2010 | 30. 6. 2011 | 10 měsíců
4. ředitel | 1. 7. 2011 | 31. 7. 2014 | 3 roky
5. ředitel | 1. 8. 2014 | Probíhá | Probíhá

Zdroj: EIT.

Koncentrovanost finanční pomoci EIT

85

V každém znalostním a inovačním společenství se velká část financování EIT soustředí na hlavní partnery: prvních deset partnerů dostává 49 % až 65 % finanční podpory EIT určené pro každé KIC (viz tabulka 2). V KIC InnoEnergy připadají na prvních deset partnerů téměř dvě třetiny příspěvku EIT, zbytek se rozdělí mezi ostatních 220 partnerských subjektů. Kromě výrazné role, kterou mají ve všech tematických okruzích univerzity, lze tuto koncentraci finančních prostředků vysvětlit dominantním postavením hlavních partnerů, kteří byli do znalostních a inovačních společenství od jejich vzniku intenzivně zapojeni. Většina ostatních partnerů KIC dostala během období 2010–2014 méně než 500 000 EUR a mezi 20 % a 58 % z nich dostalo méně než 100 000 EUR.

Tabulka 2

Rozdělení finančního příspěvku EIT mezi partnery KIC

2010–2014 | Climate-KIC | KIC InnoEnergy | EIT Digital
Prvních deset příjemců jako % z celkového financování | 55 % | 65 % | 49 %
Počet partnerů KIC aktivně se podílejících na činnostech financovaných EIT | 205 | 230 | 114
Počet aktivních partnerů KIC, kteří dostávají méně než 500 000 EUR v % | 76 % | 85 % | 52 %
Počet aktivních partnerů KIC, kteří dostávají méně než 100 000 EUR | 83 | 133 | 23
Počet aktivních partnerů KIC, kteří dostávají méně než 100 000 EUR v % | 40 % | 58 % | 20 %

Zdroj: EIT.

86

Finanční příspěvek EIT je vysoce koncentrován v pěti zemích (73 %), zatímco ze zemí EU-12³⁴ dostaly finanční podporu EIT pouze dvě (6 %) (viz tabulka 3). Pakliže se výdaje EIT soustředí v zemích s více rozvinutou výzkumnou infrastrukturou, v dvourychlostní Evropě hrozí ještě větší prohloubení této nerovnoměrnosti (viz také bod 102).

Tabulka 3

Finanční příspěvek EIT na každé inovační společenství podle zemí (2010–2014)

v % celkového příspěvku EIT | Climate-KIC | KIC InnoEnergy | EIT Digital | EIT celkem¹
Prvních pět zemí | 88 % | 85 % | 79 % | 73 %²
EU 12 | 4 % | 10 % | 2 % | 6 %³
Ostatní | 8 % | 5 % | 19 % | 21 %

1U každého znalostního a inovačního společenství jsou na prvních pěti místech jiné země. Proto je souhrnná hodnota za prvních pět zemí nižší než u jednotlivých společenství. 

2Prvních pět zemí, které dostávají podporu EIT: Nizozemsko (24 %), Německo (15 %), Francie (13 %), Švédsko (12 %) a Spojené království (9 %).

3Polsko (4 %) a Maďarsko (2 %) jsou dvěma příjemci finanční podpory EIT z EU-12.

Zdroj: EIT.

Inovační společenství jsou nedostatečně transparentní

87

Tato koncentrace finanční podpory EIT u omezeného počtu partnerů by se měla monitorovat, aby bylo zaručeno, že není výsledkem nespravedlivého rozdělování veřejných prostředků v rámci daného KIC – viz rámeček 11. V některých případech je partner členem výboru, který přezkoumává návrhy a vybírá projekty. Vzniká tak riziko střetu zájmů a nedůvěry v KIC. Navíc přestože je výběrový proces zpravidla dobře zdokumentován, když partneři předkládají své návrhy, ne vždy vědí, komu je grant nakonec udělen. Téměř polovina respondentů průzkumu se nedomnívá, že výběr činností, které získají finanční podporu EIT, je spravedlivý a transparentní.

88

Přes existenci řady komunikačních kanálů někteří partneři KIC mají o pokroku a konkrétních výsledcích projektů, které neřídili, jen málo informací. V některých společných projektech každý partner realizuje svou část, ale o dalším vývoji neví. Tento nedostatek komunikace může brzdit šíření poznatků.

Rámeček 11

Znepokojení nad koncentrací finanční podpory EIT a malou transparentností

Několik partnerů KIC vyjádřilo následující obavy: „Existuje několik vlivných partnerů, kteří si rozdělují prostředky mezi sebou. Procesy při výběru návrhů činností jsou značně [neprůhledné]“ a „teoreticky je EIT dobrý nápad, ale v praxi slouží spíš k financování původních […] partnerů, což jsou hlavně velké organizace. […] Posouzení projektů [se] navíc provádí partnery samotnými, což je střet zájmů. […].“

Znalostní a inovační společenství podporují inovační síť a podnikatelskou kulturu, ale dokladů o hmatatelných výsledcích nebo dopadu je zatím málo

89

Prostřednictvím EIT svedla znalostní a inovační společenství dohromady přes 500 partnerů z nejrůznějších disciplín, zemí a odvětví. Počet partnerů prvních tří KIC vytvořených v roce 2010 se výrazně zvýšil. Společenství Climate-KIC se rozrostlo z 24 partnerů na počátku roku 2010 na 209 aktivních partnerů na konci roku 2014, EIT Digital z 31 na 115 a KIC InnoEnergy z 27 na 242³⁵. Seznam partnerů zahrnuje několik význačných evropských společností a také špičkových evropských univerzit a výzkumných ústavů. Podniky tvoří 56 % všech partnerů KIC, univerzity 19 % a výzkumné ústavy 13 % (viz obrázek 9).

90

Partnerství KIC nabízí nové příležitosti pro inovaci (na čemž se shodlo 86 % respondentů průzkumu). V některých případech se jej účastní významné podnikatelské subjekty. S nimi spolupracují prestižní vysokoškolské instituce a výzkumná střediska spolu s městy, regiony a nevládními organizacemi. Přispívá to ke snižování fragmentace evropského inovačního prostředí v oblastech, v nichž inovační společenství působí. Žádný další program EU takovou celoevropskou síť nemá.

91

Partneři KIC se zpravidla shodují, že prostřednictvím EIT byla úspěšně zahájena řada vzdělávacích činností: přibližně 75 % respondentů průzkumu potvrdilo, že díky partnerství KIC vznikly vzdělávací programy, které vytvářejí nové profily podnikavých a talentovaných lidí (viz rámeček 12).

Rámeček 12

Magisterský program EIT Digital

Magisterský program EIT Digital nabízí osm odborných hlavních a vedlejších oborů v oblasti inovace a podnikání. Tohoto partnerství se účastní 20 špičkových evropských univerzit, známých vědců a předních společností s cílem poskytovat nejmodernější řešení a poznatky v oblasti informačních a komunikačních technologií spolu s odbornou přípravou v oblasti inovace a podnikání, zakončenou diplomem ve dvou oborech a osvědčením EIT.

92

Všechny dotazované osoby a téměř 80 % respondentů průzkumu souhlasilo s tím, že partnerství KIC podpořila podnikatelskou kulturu uplatňující kreativitu. Stále však ještě zbývá posoudit, nakolik EIT ovlivnilo zakládání podniků, a zda se v Evropě skutečně zvýšila míra přijatelnosti rizika. Ukazatel „počet startupů nebo nově vytvořených podniků“ není bez kontextu nebo výchozího měřítka informativní.

93

Daná tři KIC vykázala za rok 2014, při uplatnění hlavních klíčových ukazatelů výkonnosti EIT, založení 90 startupů, inkubaci více než 400 podnikatelských nápadů, 52 nových a 19 zdokonalených produktů, služeb a procesů a také 126 případů převodu znalostí a 159 případů přijetí znalostí. Jedná se o ukazatele založené na výstupech (viz bod 54). Například zpráva EIT o posouzení činnosti KIC Digital upozorňuje, že inovační činnosti přinesly jen málo hmatatelných výsledků, pokud jde o produkty, které mají být brzy uvedeny na trh.

94

Výsledky za rok 2014 v oblasti vzdělávání jsou smíšené. Počet studentů magisterských a doktorandských oborů zapsaných do programů EIT v roce 2014–2015 dosáhl téměř jednoho tisíce, ale zápis do magisterských a doktorandských programů organizovaný dvěma ze tří KIC nedosáhl očekávání. Obzvláště vysoký je podíl studentů, kteří byli do programů přijati, ale po registraci studium nezahájili. Bez náležitého monitorování navíc nízký podíl evropských studentů přijatých k magisterskému a doktorandskému studiu KIC vyvolává otázku, zda má EIT evropskou přidanou hodnotu³⁶, neboť nikdo neví, zda studenti ze zemí mimo Evropskou unii v EU také zůstanou, případně zda budou pracovat pro organizaci z EU.

95

Podle posouzení zpráv KIC za rok 2014, které provedlo EIT, dosáhly EIT Digital a KIC InnoEnergy během pěti let od svého vzniku pouze malého pokroku v integraci znalostního trojúhelníku.

Budoucnost

Nové logo (2015)

96

Během roku 2015 EIT přijal několik opatření k vyřešení řady nedostatků, na které upozorňuje tato zpráva. Jejich dopad se zatím neprojevil.

Byly zavedeny zásady finanční udržitelnosti

97

V roce 2015 EIT přijal zásady finanční udržitelnosti³⁷. Tento dokument stanoví definice, zásady financování a pobídky pro dosažení finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společenství.

98

Po deseti letech existence znalostního a inovačního společenství se maximální příspěvek, který mu EIT poskytuje na pokrytí nákladů financovaných činností, bude postupně snižovat z až 100 % výše nákladů na nejvýše 10 % v roce 15. Po patnáctém roce existence bude možné rozhodnout o předem definované minimální míře financování, které EIT znalostnímu a inovačnímu společenství poskytne (viz obrázek 11). Zásada udržitelnosti neuvádí, jakým způsobem toto společenství nahradí finanční prostředky, které do té doby získávalo od EIT. Má se za to, že za vypracování a zavedení svých strategií udržitelnosti odpovídají sama znalostní a inovační společenství. Podrobné strategie však dosud nebyly zavedeny. Do roku 2015 znalostní a inovační společenství učinila v této oblasti jen malý pokrok a EIT nadále hradil téměř 90 % nákladů na činnosti, které pomáhá financovat.

Obrázek 11

Snižování míry financování EIT

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

Definice doplňkových činností znalostních a inovačních společenství byla upravena

99

V roce 2015 EIT upravil definici doplňkových činností znalostních a inovačních společenství a poskytl k tomu dodatečné pokyny. Poprvé také přezkoumal doplňkové činnosti za období 2010–2014. Tento přezkum byl omezen rozsahem a skládal se ze dvou částí: nezávislí auditoři osvědčili výdaje vykázané v účetní závěrce u doplňkových činností znalostního a inovačního společenství a projektoví pracovníci EIT přezkoumali přiměřenost a existenci jasné vazby mezi činnostmi financovanými EIT a doplňkovými činnostmi.

100

EIT také zavedl nové pokyny pro přípravu podnikatelských plánů. Počínaje grantovými dohodami na rok 2016 se budou doplňkové činnosti přezkoumávat ve fázi podnikatelského plánu, aby se tak zajistila jasná souvislost mezi plánovanými aktivitami, které financuje EIT, a doplňkovými činnostmi KIC.

Budou vypracovány směrodatnější klíčové ukazatele výkonnosti

101

V tříletém pracovním programu 2015–2017 EIT uvedl, že bude zaveden lepší systém monitorování „zaměřený na výsledky a dopady“. V roce 2015 zahájil zadávací řízení na návrh klíčových ukazatelů výkonnosti zaměřených na dopady a vytvořil pracovní skupinu pro řešení této konkrétní otázky. Dále chce vypracovat specifické klíčové ukazatele výkonnosti pro měření výsledků integrace znalostního trojúhelníku.

EIT se snaží zapojit více zemí

102

Základním hlediskem pro EIT byla doposud technická excelence, takže upřednostňováni byli partneři v členských státech s rozvinutou výzkumnou a inovační infrastrukturou. EIT si uvědomil, že to vede k velké zeměpisné koncentraci partnerů KIC v malém počtu členských států EU (viz bod 86), a aby mohl poskytovat širší podporu, vytvořil regionální inovační systém, což je mechanismus určený k lepší propagaci inovací v konkrétních regionech. Pro dosažení tohoto cíle bude EIT od roku 2016 udělovat 10 % ročního příspěvku, o který znalostní a inovační společenství soutěží, na podpůrné a hlavní regionální inovační systémy.

V současnosti se projednávají nové rámcové dohody o partnerství

103

EIT se pokusil uzavřít se znalostními a inovačními společenstvími nové rámcové dohody o partnerství, aby se jeho rámec sladil s rámcem H2020. Zásady řízení, které by se měly zavést prostřednictvím kodexu chování, a navrhovaná pravidla o právech intelektuálního vlastnictví se setkaly s vlnou odporu. Podpis nových rámcových dohod o partnerství se proto odkládá.

15Během období 2010–2014 připadalo na tematickou oblast „inovační projekty“ 42 % nákladů na činnosti financované EIT, na „podnikání“ 22 %, na „vzdělání“ 14 % a na „ostatní náklady“ 22 % (viz bod 11–13). Je třeba uvést, že mezi metodikami jednotlivých KIC pro měření ostatních nákladů (většinou tvořených správními a režijními náklady) existuje značný nesoulad.

16Kontroly a audity provádějí externí auditoři EIT a EÚD.

17FAQ about KICs (Často kladené otázky o znalostních a inovačních společenstvích) – EIT (2010).

18Článek 6.2.pozměněného zakládajícího nařízení EIT uvádí: „Znalostní a inovační společenství mají značnou celkovou nezávislost při určování své vnitřní organizace a struktury, jakož i svých konkrétních programů a pracovních postupů. Znalostní a inovační společenství zejména […] vypracovávají strategie pro svou finanční udržitelnost.“

19Článek 7b zakládacího nařízení EIT uvádí: „[…] je standardní dobou trvání znalostního a inovačního společenství sedm až patnáct let.“

20EIT o tom znalostní a inovační společenství výslovně informoval v roce 2015.

21Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut (Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 1).

22O části ročního grantu se rozhoduje na základě soutěže mezi KIC. Celkem 40 % celkového příspěvku EIT pro znalostní a inovační společenství v roce 2015 bylo přiděleno tímto způsobem. Tento podíl by se měl postupem času zvyšovat.

23Stanovisko č. 4/2015 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro strategické investice a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013.

24Rozhodnutí č. 1312/2013.

25Bod 6.31, Monitorování pokroku a výstupy – externí hodnocení Evropského inovačního a technologického institutu – rámcová smlouva o hodnocení a souvisejících službách (EAC 03/06), květen 2011.

26KOM(2006) 77 v konečném znění ze dne 22. února 2006 „Provádění obnoveného partnerství pro růst a zaměstnanost – Vlajková loď znalostí: Evropský technologický institut“.

27„Komise předkládá podrobný plán pro Evropský technologický institut“, tisková zpráva Evropské komise (IP/06/751), 8. června 2006.

28Podniky mají také nefinanční důvody k účasti ve znalostním a inovačním společenství, jako je například kontakt na talentované absolventy vzdělávacích programů EIT.

29Údaje o MSP jsou k dispozici pouze u jednoho znalostního a inovačního společenství.

30Výroční zpráva GŘ pro vzdělávání a kulturu.

31Tyto tři oblasti souvisejí s prvními třemi inovačními společenstvími, která EIT zahájil.

32Zvláštní zpráva č. 2/2013 „Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?“ (http://eca.europa.eu).

33Odměny pracovníků orgánů EU, agentur a ostatních subjektů EU jsou vynásobeny opravným koeficientem určeným podle výše životních nákladů v místě zaměstnání. V případě Maďarska činí koeficient 71,4 % na období 2014–2015, což znamená, že zaměstnanci EIT vydělávají téměř o 30 % méně než jejich kolegové v Bruselu.

34EU-12 znamená 12 zemí, které vstoupily do EU v letech 2004 a 2007.

35Podle definice partneři KIC, kteří během období 2010–2014 vykázali náklady na činnosti KIC.

36Evropská přidaná hodnota je dodatečná hodnota, kterou EIT vytváří pro EU nebo její členské státy. Je to doplňková hodnota s evropskou dimenzí, protože ji nemohly vytvořit členské státy samotné.

37Rozhodnutí 4/2015 správní rady EIT „Zásady finanční udržitelnosti znalostního a inovačního společenství“.

Závěry a doporučení

104

Dospěli jsme k závěru, že přestože má existence EIT náležité opodstatnění, jeho složitý provozní rámec a problémy s řízením omezují jeho celkovou účinnost. Dopad opatření, která Komise a EIT podnikly v roce 2015 (viz body 96–103), se teprve ukáže. Následující závěry a doporučení jsou proto relevantní a vyžadují, aby byla učiněna následná opatření.

Účel vzniku EIT

105

Zřízení EIT v roce 2008 vycházelo z ambiciózní a převratné myšlenky: podporovat inovace prostřednictvím integrace tří stran znalostního trojúhelníku. Důvody pro vytvoření takového nástroje byly přesvědčivé: slabé propojení vzdělávání, vědy a podnikání, absence podnikatelské kultury a malý úspěch při uvádění výsledků evropského výzkumu na trh (viz body 19–23). EIT je první iniciativou EU, která je zaměřena na celý inovační cyklus na úrovni EU od vývoje v laboratoři až po uvedení na trh, a sdružuje více než 500 partnerů napříč různými obory od akademického prostředí, přes výzkum až k podnikatelské sféře, což umožňuje vybudovat základní zázemí nutné k řešení největších společenských výzev (viz body 89 a 90).

Koncepce

106

Některé unikátní rysy EIT sice byly koncipovány dobře (viz body 65–68), ale některá klíčová hlediska a strategické prvky se od počátku dostatečně nezohlednily (viz body 24–64). Model financování je příliš složitý, jelikož do výpočtu příspěvku jsou zahrnuty činnosti, které EIT nefinancuje. „Silný pákový efekt“, o němž ubezpečuje EIT, se neprokázal.

Doporučení 1 – Komise by měla Evropskému parlamentu a Radě navrhnout změnu právního základu EIT s upraveným modelem financování EIT.

Při stanovení výše příspěvku EIT pro znalostní a inovační společenství by se činnosti, které EIT nefinancuje, neměly zahrnovat do výpočetního základu, jako tomu bylo podle původního právního předpisu o zřízení EIT z roku 2008. Zrušením podmínky, podle které lze financovat jen 25 % nákladů, by se pro partnery KIC výrazně zmenšila zátěž spojená s provozním a finančním vykazováním. Měl by se měřit pákový efekt, aby se prokázala úspěšnost KIC při získávání dodatečného financování na inovace.

Cílové prováděcí datum: Co nejdříve po dokončení hodnocení v roce 2017.

107

V nastavení provozních procesů jsou nedostatky. Způsoby udělování finanční podpory ze strany EIT jsou špatně přizpůsobeny potřebám partnerů KIC: vzhledem k tomu, že granty se sjednávají na rok a že systematicky dochází k uzavírání grantových dohod pozdě, je těžké zajistit hladký průběh inovačních činností, které se EIT snaží podporovat (viz body 41–50). Platební cyklus u grantů představuje výrazné omezení pro finančně slabší partnery, jako jsou malé a střední podniky, kteří nemají finanční prostředky na pokrytí výdajů do doby, než dostanou finanční podporu (viz bod 59).

Doporučení 2 – Grantová dohoda s EIT by se měla a) vztahovat na delší období než kalendářní rok a b) měla by být uzavřena před zahájením činností.

Delší časová perspektiva by nejen znamenala větší právní a finanční záruku pro partnery KIC, ale pomohla by lépe sladit inovační činnosti s víceletou strategií, kterou znalostní a inovační společenství přijala. Zmírnila by také administrativní zatížení, protože partneři KIC by ročně vypracovávali méně zpráv, a umožnila by posuzovat výkonnost KIC v průběhu delšího období. Uzavírání grantových dohod včas by umožnilo právní a finanční kontinuitu inovačních činností KIC, a nedocházelo by tak k prostojům.

Cílové prováděcí datum: Grantové dohody začínající dnem 1. ledna 2017.

Provádění a dopad

108

Ani sedm let po svém vzniku není EIT provozně nezávislý na Evropské komisi. EIT se nestal institutem orientovaným na dopad, jak se původně zamýšlelo (viz body 70–71). Při závěrečné platbě grantu se dostatečně nepřihlíží k výkonnosti inovačních společenství (viz bod 72). EIT je jedinečný nástroj v rámci iniciativ EU, ale příliš striktně se drží obecného rámce EU pro výzkum a inovace (viz bod 74). Má málo zdrojů a v minulosti byl špatně řízen (viz body 80–84).

Doporučení 3 – EIT by se měl ve svém přístupu orientovat na dopad. Měl by proto usilovat o větší autonomii a využít flexibilitu, kterou umožňuje právní základ programu Horizont 2020. Především by měl přijmout specifická pravidla přizpůsobená potřebám partnerů KIC. EIT by měl dále vyřešit problémy s nedostatkem zaměstnanců, aby mohl průběžně monitorovat výkonnost KIC.

EIT by měl neprodleně získat finanční samostatnost, což se podle původního plánu Evropské komise mělo stát do roku 2010. Pokud jde o schopnost EIT zaujmout vedoucí pozici, která je předpokladem úspěchu tohoto veřejného mechanismu, může větší autonomie EIT jen prospět. EIT by měl také ve větší míře pamatovat na své poslání a přizpůsobit svá pravidla tak, aby se stal institutem zaměřeným na dosahování dopadu. Je nutné obsadit volná pracovní místa a zajistit stabilitu užšího vedení.

Cílové prováděcí datum: Během roku 2016.

109

EIT přispěl k integraci znalostního trojúhelníku a podpořil podnikatelskou kulturu. Výkonnost EIT od zahájení činnosti v roce 2010 je však obtížné posoudit. Chybí spolehlivý a relevantní systém vykazování a monitorování a dopady jeho činnosti jsou málo viditelné (viz body 51–53). Výběr činností KIC, které budou financovány EIT, není transparentní (viz body 87 a 88).

Doporučení 4 – EIT by měl vypracovat analýzu zaměřenou na dopad a zefektivnit monitorování a vykazování.

Účetní dvůr vítá, že se EIT rozhodl přezkoumat své ukazatele v roce 2015 a zavedl nový systém řízení klíčových ukazatelů výkonnosti. Ten by se měl zaměřit na měření dopadu každého KIC, protože stávající procesy neumožňují podrobně analyzovat výsledky činností financovaných EIT. Zatím se neprokázal zejména dopad inovačních činností. EIT by měl zvážit, zda nestandardizovat procesy finančního výkaznictví ve všech KIC, aby se zlepšilo monitorování a zpřesnily finanční analýzy (zejména u MSP a nákladů na řízení KIC).

Cílové prováděcí datum: Během roku 2016.

Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá Milan Martin CVIKL, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 3. února 2016.

Za Účetní dvůr

předseda
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Přílohy

Příloha I

Regionální střediska společného umístění v Evropě

Zdroj: Na základě údajů Eurostatu.

Příloha II

Cíle EIT

Obecným cílem EIT je „přispívat k udržitelnému hospodářskému růstu a ke konkurenceschopnosti v Evropě posilováním inovační kapacity členských států a Unie s cílem reagovat na zásadní výzvy, jimž čelí evropská společnost. K naplnění tohoto cíle EIT podporuje součinnost a spolupráci mezi vysokoškolským vzděláváním, výzkumem a inovacemi na nejvyšší úrovni a jejich začleňování, včetně podpory podnikání“¹.

Tento obecný cíl byl v právním základu programu Horizont 2020 rozveden do čtyř konkrétních cílů na období 2014–2020²:

οvytvořit vzájemné vazby pro propojení vzdělávání a podnikání s výzkumem a inovacemi,

οpřijmout obchodní logiku a přístup zaměřený na výsledky,

οpřekonat roztříštěnost pomocí dlouhodobých integrovaných partnerství,

οpečovat o hlavní bohatství Evropy v oblasti inovace: vysoce talentované lidi.

Přehled cílů EUT uvádí následující schéma.

Přehled cílů EIT

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

K ostatním dílčím cílům EIT patří:

οbudování značky EIT tak, aby lákala a zajistila udržení nejlepších inovátorů ze znalostního trojúhelníku,

οudržitelnost KIC,

οpropagace účasti MSP.

EIT se tak snaží sdružit nejlepší odborníky a myšlenky z univerzitního prostředí, výzkumných středisek a soukromých společností s cílem vytvořit nezbytné zázemí pro „posílení inovační kapacity Unie a jejích členských států, aby se zvýšila jejich schopnost převádět výsledky výzkumu do podoby produktů a služeb s vysokou hodnotou“³. Právě toto „zvýšení schopnosti“ by EIT měl být schopen prokázat.

1Článek 3 nařízení (EU) č. 1292/2013.

2Horizont 2020, rámcový program pro výzkum a inovace.

3Jak uvádí oddíl 1.1 rozhodnutí 1312/2013/EU.

Odpovědi Komise

Shrnutí

IV

Evropský inovační a technologický institut (EIT) přijal řadu opatření k nápravě nedostatků v účinnosti. EIT řeší složitosti provozního rámce prostřednictvím pracovní skupiny pro zjednodušení, monitorovací strategie EIT, jakož i zásad řádné správy věcí veřejných a finanční udržitelnosti. A konečně EIT posílil své struktury v oblasti vedení, řízení a správy.

VI a)

Doplňkové činnosti znalostních a inovativních společenství (KIC) jsou nezbytné pro vzájemné propojování inovačního úsilí v soukromé a veřejné oblasti. Vedle stávajících struktur a kapacit navíc měří rovněž budování inovační kapacity.

Komise a EIT uznávají, že vykazování a monitorování doplňkových činností KIC vyžaduje další posouzení a zlepšení. Pro zlepšení způsobu využívání doplňkových činností KIC jako součásti modelu financování EIT provedl EIT v roce 2015 přezkum s cílem poskytnout ujištění, že částky přijaté v období 2010–2014 jsou přiměřené a řádně propojené s činnostmi znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou a že bylo dodrženo pravidlo financování maximálně 25 % celkových výdajů znalostních a inovačních společenství. V roce 2015 byly rovněž vydány další pokyny s cílem posílit propojení mezi činnostmi znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou a doplňkovými činnostmi KIC.

Činnosti znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou jsou činnosti financované EIT a prováděné partnerskými organizacemi nebo případně právními subjekty KIC, jež přispívají k začlenění znalostního trojúhelníku vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací, včetně činností spojených se zřízením, správou a koordinací znalostních a inovačních společenství, a k dosažení celkových cílů EIT.

VI b)

Dlouhodobé vztahy mezi znalostními a inovačními společenstvími a EIT se řídí rámcovou dohodou o partnerství a rozvíjely se na smluvním základě prostřednictvím grantových dohod, které jsou z velké části založeny na modelu programu Horizont 2020. Aby bylo umožněno dlouhodobé plánování a hodnocení strategií a činností znalostních a inovačních společenství, je k rámcové dohodě o partnerství připojen strategický program daného znalostního a inovačního společenství. Tento dokument představuje strategii tohoto znalostního a inovačního společenství, jeho cíle, očekávaný dopad a činnosti podle rámcového partnerství a rovněž víceletý obchodní model a finanční plán směřující k dosažení cílů trhu a strategických milníků. EIT poskytuje pod záštitou rámcových dohod o partnerství zvláštní roční granty. Skutečnost, že granty jsou udělovány s roční periodicitou, je odrazem nutnosti rychle se přizpůsobovat měnícímu se prostředí, ve kterém inovace probíhají.

Kromě toho úspěch a výsledky řady činností EIT, které podnítily zájem studentů o obor podnikání, zakládání nových podniků a rozvoj podnikatelských nápadů, svědčí o tom, že model EIT je schopen realizovat inovační činnosti. Pracovní skupina pro zjednodušení pracuje na dalším zvyšování efektivity této realizace, přijala již řadu konkrétních opatření a pracuje na plánu dalších zjednodušení.

VI c)

Jedním z nejnáročnějších aspektů poslání EIT je dosažení finanční udržitelnosti. Od března 2015, kdy EIT přijal zásady finanční udržitelnosti, se v oblasti směřování k finanční udržitelnosti podařilo dosáhnout pokroku. Obě znalostní a inovační společenství určená v roce 2014 disponují značnými vlastními finančními prostředky: jedno z nich je schopno v plné výši financovat veškeré náklady na řízení a režijní náklady právního subjektu KIC v prvním roce jeho fungování. Viz odpověď na bod 38.

Úroveň obchodního zájmu na inovačním modelu EIT-KIC je vysoká, o čemž svědčí podniky, které tvoří 56 % z celkového počtu partnerů znalostního a inovačního společenství. To vytváří vynikající potenciál, který umožňuje posílit úroveň zapojení podniků do znalostních a inovačních společenství, jak je podrobně uvedeno v odpovědích na body 56–58.

Podle zakládajícího nařízení EIT by EIT měl působit prostřednictvím nezávislých partnerství zaměřených na excelenci, a to mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými organizacemi, společnostmi a dalšími účastníky. Zásada excelence předpokládá určitou úroveň koncentrace v zemích s vysokou inovační kapacitou. EIT však přijal spolehlivé iniciativy s cílem rozšířit podporu EIT na vyšší počet přijímajících zemí prostřednictvím regionálního inovačního systému EIT (EIT RIS). Nové pokyny EIT RIS, které vydal EIT v roce 2015, jsou prováděny v podnikatelských plánech znalostních a inovačních společenství na rok 2016, což zajišťuje rozšíření účasti. A konečně nárůst počtu partnerů KIC v posledních měsících na více než 800 a otevírání nových středisek společného umístění po celé Evropě novými znalostními a inovačními společenstvími svědčí o tom, že finanční prostředky již nejsou do tak značné míry soustředěny v několika málo zemích nebo u několika málo partnerů.

VI d)

EIT provádí vyčerpávající hodnocení výkonnosti znalostních a inovačních společenství. EIT každoročně analyzuje provádění podnikatelského plánu KIC jak prostřednictvím kvantitativních ukazatelů výkonnosti, tak prostřednictvím kvalitativních hodnocení prováděných externími odborníky a zaměstnanci EIT. V širším měřítku EIT rovněž provádí monitorování na místě a aktuální přezkumy činností znalostních a inovačních společenství. Kombinace těchto nástrojů poskytuje velmi informativní obraz o výkonnosti znalostních a inovačních společenství.

Dne 3. prosince 2015 přijala správní rada EIT komplexní monitorovací strategii, která bude měřit výsledky a dopad.

VII

EIT je již ze své podstaty jak institutem usilujícím o co největší dopad tak i zodpovědným poskytovatelem finančních prostředků Společenství. EIT nemůže poskytovat finanční prostředky bez záruky, stejně tak jako nemůže financovat nedostatečnou výkonnost. EIT soustavně zkvalitňuje své ověřování výkonnosti znalostních a inovačních společenství. V nedávné době EIT odmítl náklady na činnost jednoho ze znalostních a inovačních společenství ve výši přesahující 1,5 milionu EUR na základě vlastního posouzení jeho výkonnosti. EIT rovněž dále posiluje své posuzování dopadů: nejnovější jarní přezkum, který proběhl mezi správní radou EIT a znalostními a inovačními společenstvími, byl zaměřen na dopad; revize klíčových ukazatelů výkonnosti je zaměřena na zvýšení dopadu; přijetí zásad finanční udržitelnosti a právě probíhající studie proveditelnosti týkající se fondu dopadu jsou důkazem toho, že EIT se průběžně zaměřuje na dopad a výkonnost znalostních a inovačních společenství (viz rovněž odpovědi na body 71–73).

VIII

Komise a EIT jsou přesvědčeny, že opatření zahájená v roce 2015 včetně těch, na která se vztahují body 97–105, řeší hlavní problémy, které zjistil Účetní dvůr.

IX 1)

Komise a EIT toto doporučení přijímají.

IX 2) a)

Komise a EIT toto doporučení částečně přijímají a budou zkoumat, do jaké míry je možné další rozšíření víceletosti.

IX 2) b)

Komise a EIT toto doporučení přijímají.

IX 3)

EIT a Komise toto doporučení přijímají.

IX 4)

Komise a EIT toto doporučení přijímají. EIT bude nadále rozvíjet zaměření na dopad, které bylo zahájeno již v průběhu roku 2015.

Úvod

Rámeček 2 – Definice inovace

EIT od svého zřízení v roce 2008 (nařízením (ES) č. 294/2008) používá definici inovací, která zahrnuje vytváření nových trhů a hodnot pro společnost. Definici, která je zde použita, aktualizovala OECD tak, aby odrážela toto širší pojetí inovací v jejích inovačních strategiích na rok 2010 a 2015¹.

Poslání EIT, a tím i jeho cíle, jsou založeny na definici inovací, která zahrnuje společenské cíle.

Připomínky

25

Začlenění EIT do rámce hlavní odpovědnosti GŘ pro vzdělávání a kulturu (které je rovněž v plném rozsahu zapojeno do programu Horizont 2020 prostřednictvím svých akcí „Marie Curie-Skłodowska“) skutečně představovalo způsob, jak zajistit, aby se sektor vysokoškolského vzdělávání adekvátně odrážel v integraci tzv. znalostního trojúhelníku, která má pro EIT zásadní význam. Primárním mechanismem, který to umožní, je správní rada EIT, u níž bylo vždy zajištěno vyvážené zapojení jednotlivých stran tohoto trojúhelníku. Komise (GŘ pro vzdělávání a kulturu) podniká nezbytné kroky k zajištění dobré koordinace mezi příslušnými útvary Komise.

26

Koordinaci jednotlivých útvarů Komise zajišťuje GŘ pro vzdělávání a kulturu formou přímé interakce mezi znalostními a inovačními společenstvími a EIT na jedné straně a příslušnými útvary Komise na straně druhé. GŘ pro vzdělávání a kulturu vyvinulo různé formáty, které tuto koordinaci usnadňují a které se pohybují od provozní až po strategickou úroveň. GŘ pro vzdělávání a kulturu každoročně pořádá jednodenní konferenci s workshopy, kde se zástupci znalostních a inovačních společenství a EIT setkávají se zástupci útvarů Komise z různých GŘ. V případě potřeby jsou organizovány rovněž neformální schůzky ad hoc, kde se se zástupci útvarů Komise setkávají zástupci EIT nebo zástupci znalostních a inovačních společenství za účelem usnadnění spolupráce. GŘ pro vzdělávání a kulturu také koordinuje konzultace mezi útvary před přijetím tříletého pracovního programu, na nichž se oficiálně podílejí všechna GŘ. Všechny příslušné útvary Komise se také účastní meziútvarové řídící skupiny za účelem hodnocení EIT v polovině období.

EIT také pravidelně a přímo spolupracuje s útvary Komise, zejména, ale ne výhradně, s GŘ pro výzkum a inovace a s GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky. EIT je například v přímém kontaktu s útvary GŘ pro výzkum a inovace ohledně další výzvy týkající se znalostního a inovačního společenství nebo ohledně přístupu k IT nástrojům programu Horizont 2020. V rámci výročního zasedání podporuje GŘ pro vzdělávání a kulturu dvoustranná setkání EIT a příslušných útvarů za účelem koordinace práce na konkrétních iniciativách v daném roce.

V roce 2015 byly navázány významné kontakty mezi GŘ pro vzdělávání a kulturu, EIT a GŘ pro regionální a městskou politiku ohledně společných cílů režimu regionální integrace EIT a strategie inteligentní specializace.

27

Přítomnost obou typů činností je pro inovační model EIT nezbytná: odráží cíl budování inovací (činnosti financované EIT) vedle již existujících struktur a kapacit (doplňkové činnosti). Komise a EIT se domnívají, že činnosti KIC s přidanou hodnotou a doplňkové činnosti KIC tvoří ucelený soubor inovačních činností.

29

Koncept doplňkových činností KIC nebyl zpočátku dostatečně podrobně definován, ale v průběhu času došlo k jeho posílení (viz rovněž body 100 a 101).

Bylo uznáno, že vazba mezi činnostmi financovanými EIT a doplňkovými činnostmi, kterou se zde Účetní dvůr zabýval, je slabá, a EIT zavedl v první polovině roku 2015 změny, které posílí ověření této vazby ve fázi tvorby podnikatelského plánu.

31

EIT významně posílil vazbu mezi činnostmi financovanými EIT a doplňkovými činnostmi KIC. Podnikatelský plán a grantové dohody na rok 2015 poprvé zavedly zásadu proporcionality mezi těmito dvěma typy činností. Od roku 2016 je tato vazba dále posílena: doplňkové činnosti KIC nyní přezkoumává EIT ve fázi posuzování ročního podnikatelského plánu KIC. Výsledky těchto změn se projeví v roce 2016.

EIT rovněž bere v úvahu výsledky a výstupy každé jednotlivé doplňkové činnosti. Pokud se podaří dosáhnout dobrého výsledku, je možné akceptovat relativně vysoké náklady na určitou doplňkovou činnost KIC. Náklady na doplňkové činnosti KIC musí být úměrné nákladům na činnost financovanou EIT a/nebo očekávanému dopadu; lze tedy akceptovat i relativně vysoké náklady na doplňkové činnosti KIC, pokud má tato činnost velký dopad na další rozvoj poslání daného znalostního a inovačního společenství.

32

EIT posiluje ověřování vazeb mezi činnostmi financovanými EIT a doplňkovými činnostmi KIC ve fázi programování, tj. při posuzování podnikatelských plánů počínaje cyklem podnikatelských plánů na rok 2016. V důsledku toho již KIC nebudou moci nahrazovat plánované doplňkové činnosti KIC ve fázi vykazování bez souhlasu EIT a nebude již žádná nejistota ohledně toho, zda budou náklady na doplňkové činnosti KIC akceptovány ve fázi vykazování.

Rámeček 3 – Příklad doplňkové činnosti KIC, u níž chyběla „jasná vazba“ na činnost financovanou EIT

Doplňkové činnosti přispívají k dosahování cílů znalostních a inovačních společenství dvěma způsoby. Mohou buď vycházet z činností financovaných EIT, nebo tvořit základ, z něhož může EIT vycházet při financování dalších inovací. Využívání doplňkových činností KIC pouze jako páky pro financování představuje příliš omezený přístup k inovacím.

EIT navíc v rámci pokynů ročního podnikatelského plánu dále zdokonalil své pokyny znalostním a inovačním společenstvím ohledně doplňkových činností KIC.

33

K inovacím nedochází izolovaně a jsou pro ně nezbytné doplňkové činnosti a ekosystémy, do nichž lze činnosti financované EIT zabudovat.

Komise a EIT se však shodují na tom, že definice doplňkových činností a způsob přesnějšího měření pákového efektu financování od EIT vyžadují další pozornost. Komise a EIT proto vítají návrhy Účetního dvora. EIT v důsledku těchto skutečností již v tomto směru podnikla určité kroky.

35

Doplňkové činnosti KIC, které poskytují znalostní základnu pro nové činnosti s přidanou hodnotou, budou logicky vždy „retroaktivní“ v tom smyslu, že předmětné doplňkové činnosti KIC jsou dokončeny ještě před zahájením činností financovaných EIT.

Některé doplňkové činnosti KIC nebudou již ze své podstaty představovat dodatečnou činnost. Budou naopak sloužit jako základ pro činnosti financované EIT. Tyto činnosti financované EIT mohou v pozdější fázi procesů způsobit další pákový efekt, neboť vytvářejí produkty, postupy nebo služby, které přinášejí návratnost. Pokud by nefungovala původní doplňková činnost KIC, nemohly by existovat ani výsledky činnosti financované EIT, která s ní počítala. Z tohoto důvodu jsou v tomto inovačním modelu EIT nezbytné retroaktivní doplňkové činnosti KIC.

Komise a EIT zároveň akceptují, že takové doplňkové činnosti KIC nelze přímo zohlednit při výpočtu finančního pákového efektu činností financovaných EIT.

Jak bylo vysvětleno výše, doplňkové činnosti jsou nezbytné pro efektivní fungování inovačních systémů a jsou v souladu s víceletým výhledem.

Rámeček 4 – Retroaktivní činnost nemůže mít pákový efekt

Doplňkové činnosti jsou nezbytné pro zajištění základu pro činnosti financované EIT nebo pro jejich doplnění. Ne všechny doplňkové činnosti lze považovat za činnosti s pákovým efektem a za účelem měření pákového efektu je nezbytné zpřesnění definic.

37

Zásadní význam pro funkční inovační systémy mají věcné příspěvky jako doplňkové činnosti nebo peněžní příspěvky na doplňkové činnosti.

Rámeček 5 – Příklad doplňkové činnosti KIC, která nepředstavovala dodatečnou činnost

Začlenění nových studentů vždy znamená vyšší náklady z hlediska času, který učitelé musí věnovat konzultacím, z hlediska laboratorního vybavení (zejména v kurzech s vysokým podílem praxe), řízení stáží ve firmách (které vyžaduje individuální pozornost) a využívání univerzitních služeb. Z tohoto důvodu lze u kurzu financovaného EIT odůvodnit náklady na studenty, kteří nejsou financováni EIT, jako diferencované náklady na doplňkové činnosti KIC.

38

Tato finanční udržitelnost by neměla být chápána jako úplné přerušení financování znalostních a inovačních společenství ze strany EIT, ale financování EIT se sníží na „předem definovanou minimální míru“, která je definována v „Zásadách finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společenství“, přijatých správní radou EIT dne 5. března 2015.

Je třeba ještě prokázat, že 15 let nepostačuje pro rozvoj a úspěšnou realizaci strategie směřující k finanční udržitelnosti.

Nadace EIT byla zřízena proto, aby fungovala na jiné úrovni a za jiným účelem než znalostní a inovační společenství. Znalostní a inovační společenství shromažďují a zajišťují finanční prostředky s perspektivou možné návratnosti investic a mohou vytvářet příjmy ze své vlastní činnosti, což v případě nadace EIT nikdy neplatilo.

39

I když připustíme, že dosažení finanční udržitelnosti bude náročné, je ještě příliš brzy na to, aby bylo možné vynášet jakékoli soudy. OECD ve své inovační strategii na rok 2015 zdůrazňuje, že na měření návratnosti investic do inovací je zapotřebí pohlížet z dlouhodobé perspektivy. V důsledku toho nejsou údaje z prvních pěti let činnosti znalostních a inovačních společenství dostačující k tomu, aby z nich bylo možno vyvozovat závěry o dlouhodobé finanční udržitelnosti.

EIT posiluje své úsilí v této oblasti. V souladu se Zásadami finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společenství vytváří EIT v současné době šablonu pro vykazování finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společenství, která bude zavedena do pokynů pro vykazování s cílem zajistit řádné vykazování příjmů znalostních a inovačních společenství. Podnikatelské plány na rok 2016 a jejich posouzení odborníky EIT již vykazují značný pokrok. Všechna znalostní a inovační společenství je přijala jako jeden ze svých prioritních cílů a v souladu s touto skutečností přezkoumávají činnosti s cílem zajistit návratnost příjmů z činností. Jedno z nových znalostních a inovačních společenství například financuje své náklady na řízení a režijní náklady v plné výši z vlastních finančních prostředků, což představuje dobrou výchozí pozici pro dosažení finanční udržitelnosti.

Pokrok směrem k finanční udržitelnosti dosažený znalostními a inovačními společenstvími bude posouzen v roce 2016 po obdržení prvních zpráv. V souladu se zásadami finanční udržitelnosti budou znalostní a inovační společenství důkladněji přezkoumána po 7 letech z hlediska pokroku dosaženého EIT. EIT rovněž vytvořil pracovní skupinu, najal odborníka a zahájil řadu iniciativ na podporu znalostních a inovačních společenství na jejich cestě k finanční udržitelnosti.

Ze všech těchto důvodů je na posouzení finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společenství za 10 let ještě příliš brzy.

42

Úprava podnikatelských plánů v průběhu jejich provádění je pravidelný proces, který zajišťuje vysokou míru flexibility umožňující zahrnutí inovačních projektů dokonce i v posledních měsících trvání grantových dohod. Znalostní a inovační společenství tuto možnost v období 2010–2014 ve značné míře míry využívala. V roce 2014 schválil EIT pět úprav, které zahrnovaly nové činnosti znalostních a inovačních společenství.

Pokyny pro vypracování podnikatelských plánů znalostních a inovačních společenství z roku 2014 rovněž umožňovaly znalostním a inovačním společenstvím zahrnout do podnikatelského plánu ne zcela specifikované činnosti znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou až do výše 15 % rozpočtu. Tento přístup je analogicky uplatňován i v roce 2015, tj. podnikatelské plány obsahují popis procesu výběru nových činností a uvádějí přesné vymezení činností v případě, že jsou k dispozici podrobnosti.

Znalostní a inovační společenství mají navíc možnost převádět až 100 % svého rozpočtu mezi jednotlivými činnostmi v rámci téže rozpočtové položky a až 20 % mezi jednotlivými rozpočtovými položkami bez předchozího souhlasu ze strany EIT. Toto ustanovení je mnohem pružnější a výhodnější než v jakémkoli jiném programu EU a je dalším důkazem toho, že byly navrženy konkrétní mechanismy s cílem podporovat změny v rychle reagujícím prostředí, což reaguje na potřebu inovačních projektů.

43

Roční rozpočet EIT závisí na množství odhlasovaném v ročním rozpočtu EU, k čemuž dochází zpravidla v prosinci roku N – 1. Rozpočtové závazky EIT nemohou být vyšší než prostředky schválené v rozpočtu EU. Z tohoto důvodu EIT uzavírá se znalostními a inovačními společenstvími roční grantové dohody. Předmětem průzkumu však jsou i další opatření, jejichž cílem je zohlednit víceletý rozměr některých činností, a to zejména prostřednictvím pracovní skupiny pro zjednodušení.

44

Přístup EIT spočívající v přidělování prostředků na základě soutěže je založen na sestavování rozpočtu podle výkonnosti, jehož inherentní součástí je nejistota a který odměňuje excelenci a dopad. Poskytování dlouhodobé jistoty v oblasti financování může být škodlivé pro přístup orientovaný na výsledky a usilující o co největší dopad.

Kromě toho, jak je uvedeno v odpovědích na body 41 a 44, znalostní a inovační společenství mají k dispozici celou řadu nástrojů, které jim umožňují pojistit se proti krátkodobým výkyvům ve financování. Patří k nim obecné nástroje finančního trhu a rovněž flexibilita při navrhování podnikatelského plánu.

Rámeček 6 – Evropský fond pro strategické investice (EFSI)² a jeho dopad na rozpočet EIT – Druhý odstavec:

Přestože financování znalostních a inovačních společenství v roce 2016 bylo skutečně sníženo, je nicméně dostačující k tomu, aby si tři vyspělá znalostní a inovační společenství mohla udržet podstatné podnikatelské plány a aby obě nově zřízená znalostní a inovační společenství nastoupila cestu rychlého růstu. V roce 2016 bylo třem vyspělým znalostním a inovačním společenstvím přiděleno přes 233 milionů EUR a oběma novým znalostním a inovačním společenstvím bylo poskytnuto 41 milionů EUR.

45

Předložené argumenty týkající se nevhodnosti ročních grantových dohod by měly být vyrovnány zohledněním iniciativ, které EIT přijímá s cílem kombinovat roční perspektivu s perspektivami víceletými. Je nutné si uvědomit, že v rámci ročního přidělování prostředků na základě soutěže je zohledňována perspektiva víceletá. Navíc v ročním přidělování finančních prostředků znalostním a inovačním společenstvím funguje vedle financování na základě soutěže také prvek podpůrného financování. Podpůrné financování je mezi znalostní a inovační společenství rozdělováno rovným dílem a zajišťuje vysokou bezpečnost financování. Je rovněž nutno poznamenat, že rámcová dohoda o partnerství představuje právní základ a „závazek“ EIT podporovat znalostní a inovační společenství dlouhodobě. Jak bylo uvedeno výše, inherentní součástí ročního grantového cyklu je rovněž flexibilita umožňující ukončovat a zavádět inovativní projekty v průběhu roku, tj. roční cyklus nebrání flexibilitě jednotlivých činností, ale poskytuje celkový rámec pro plánování.

46

Jedním z hlavních pilířů činnosti EIT je vzdělávání. EIT věnuje obzvláštní péči tomu, aby jeho vzdělávací programy byly náležitě financovány. Poskytování zaručeného podpůrného financování každému znalostnímu a inovačnímu společenství, které pokrývá významnou část jeho rozpočtu, snižuje nejistotu u víceletých prioritních činností, jako jsou například vzdělávací programy.

47

Poskytování podpůrného financování snižuje riziko diskontinuity u značné části programu.

Viz odpověď Komise a EIT na body 41 a 44.

48

Významný prvek podpůrného financování u modelu financování EIT poskytuje určitou míru jistoty v dlouhodobém plánování.

Viz odpověď Komise a EIT na body 41 a 44.

49

Vzhledem k roční povaze rozpočtu EIT a skutečnosti, že rozpočet EU není zpravidla přijat dříve než v polovině prosince, nemohou být grantové dohody pro daný rok uzavřeny před 1. lednem příslušného roku. Tímto problémem se poprvé zabýval Evropský účetní dvůr ve své zvláštní výroční zprávě za rozpočtový rok 2011 a EIT k němu uvedl své připomínky. EIT se zavázal k tomu, že zkrátí prodlevu mezi datem zahájení tohoto opatření, jak je definováno v podnikatelských plánech znalostních a inovačních společenství, a datem podpisu grantových dohod. V důsledku tohoto úsilí byly grantové dohody na rok 2013, resp. 2014 se všemi třemi znalostními a inovačními společenstvími uzavřeny v únoru 2013, resp. 2014.

Rok 2015 byl výjimečný vzhledem k tomu, že znalostní a inovační společenství požádala o odklad při uplatňování nové rámcové dohody o partnerství, aby bylo možno dále vyjasnit dopady konkrétních ustanovení mezi EIT, znalostními a inovačními společenstvími a Evropskou komisí v kontextu harmonizace s pravidly programu Horizont 2020. Kromě toho vzhledem k potřebným právním konzultacím trvalo schvalování nových grantových dohod Komisí ex-ante déle, než je obvyklé. EIT předpokládá, že od roku 2016, kdy budou již uzavřeny nové rámcové dohody o partnerství, budou grantové dohody opět podepisovány včas, tj. že pozdní podpis v roce 2015 byl pouze ojedinělou událostí.

50

Přestože se až do roku 2015 jednalo o běžnou praxi, mohla by znalostní a inovační společenství za určitých podmínek, jako je například spotřebování předchozího předběžného financování, a při splnění některých povinností v oblasti průběžného výkaznictví, požádat o dodatečné platby předběžného financování.

Přestože by byl EIT ochoten poskytnout předběžné financování až do výše 70 % uděleného grantu, aby pomohl znalostním a inovačním společenstvím při řízení jejich hotovostní situace, je důležité si uvědomit, že výše předběžného financování je závislá na dostupnosti položek plateb, kterou EIT nemůže ovlivnit. Výše předběžného financování u grantových dohod na rok 2016 bude dle předpokladu činit cca 60 %.

Znalostní a inovační společenství jsou silné inovační sítě, do nichž jsou zapojeni vlivní průmysloví partneři a univerzity, a jsou proto schopna řešit peněžní toky například prostřednictvím úvěrů od banky, jak některá znalostní a inovační společenství již prokázala. To jim umožňuje zvýšit míru předběžného financování poskytovaného partnerům nebo příjemcům (např. studentům nebo startupům), pokud by peněžní tok jinak představoval problém.

51

Dne 3. prosince 2015 přijala správní rada EIT monitorovací strategii EIT, která bude měřit údaje pro účely programu Horizont 2020, pro účely dopadu EIT prostřednictvím vlastních činností a činností znalostních a inovačních společenství a pro účely výsledků znalostních a inovačních společenství. EIT se rovněž aktivně podílí na vypracování výroční monitorovací zprávy programu Horizont 2020 na rok 2014 a v této zprávě je mu věnován samostatný oddíl.

52

Změny hlavních klíčových ukazatelů výkonnosti v minulosti byly prováděny s cílem doladit jejich koncepci/význam, a zajistit tak rovné podmínky pro jednotlivá znalostní a inovační společenství, a rovněž reagovat na vyvíjející se charakter znalostních a inovačních společenství. Tyto změny byly provedeny po konzultaci se znalostními a inovačními společenstvími s cílem řešit mimo jiné rozdíly mezi jednotlivými odvětvími, v nichž znalostní a inovační společenství působí, a širším prostředím.

Změny klíčových ukazatelů výkonnosti v průběhu času proto přímo řeší zjištění uvedené v bodě 52.

53

EIT provádí komplexní analýzy s cílem porovnávat znalostní a inovační společenství na základě více faktorů, nejen pouze na základě hlavních klíčových ukazatelů výkonnosti. Provádění podnikatelských plánů KIC je posuzováno jak prostřednictvím kvantitativních ukazatelů výkonnosti, tak prostřednictvím kvalitativních hodnocení prováděných externími odborníky a zaměstnanci EIT. V širším měřítku provádí EIT rovněž monitorování na místě a aktuální přezkumy činností znalostních a inovačních společenství. Kombinací těchto nástrojů vznikne velmi informativní obraz o rozdílech mezi jednotlivými znalostními a inovačními společenstvími.

54

EIT uznává, že výsledky a dopady lze měřit pouze kombinací kvalitativních a kvantitativních ukazatelů. Touto skutečností se komplexně zabývá monitorovací strategie EIT, kterou přijala správní rada EIT v prosinci 2015, a průběžné přezkoumávání klíčových ukazatelů výkonnosti, které je uvedeno v bodě 102.

55

Ve vedení znalostních a inovačních společenství je silně zastoupena podnikatelská sféra, která hraje vedoucí úlohu při tvorbě strategií znalostních a inovačních společenství. Dále uvádíme demonstrativní seznam zástupců jednotlivých odvětví ve správních radách znalostních a inovačních společenství:

–EIT Digital: Deutsche Telekom AG, Philips, Nokia, British Telecom, Alcatel-Lucent, Ericsson,

–Climate KIC: Bayer Technology Services GmbH, GDF Suez, South Pole Carbon, Velux A/S,

–KIC InnoEnergy: Total SA, Gas Natural Fenosa, Electricité de France, ABB AB, Areva SA.

56

Úroveň financování EIT prostřednictvím grantů není dostatečným měřítkem úrovně zapojení do znalostních a inovačních společenství. Například finanční prostředky poskytnuté na vysokoškolské vzdělávání jsou zaměřeny na větší podporu podnikatelských vzdělávacích programů a absolventů univerzit, což přináší přímý prospěch podnikání. Při měření zapojení by měl být zohledněn počet partnerů, protože se jedná spíše o přímé měřítko atraktivity určitého znalostního a inovační společenství a rovněž povahy podporovaných činností, než typu instituce, která je provádí.

57

EIT a znalostní a inovační společenství byly koncipovány s cílem řešit problém celé EU v oblasti nízké úrovně spolupráce mezi univerzitami a podniky. To je důvodem, proč je podnikatelská sféra silně zastoupena ve vedení znalostních a inovačních společenství a hraje vedoucí úlohu při tvorbě strategií znalostních a inovačních společenství. Dalo se však očekávat, že nastanou počáteční problémy při dosahování požadované úrovně spolupráce mezi univerzitami a podniky. EIT řeší tuto situaci tím, že mění pokyny pro podnikatelské plány a předkládá znalostním a inovačním společenstvím strategické návrhy. Znalostní a inovační společenství rovněž provádějí změny svých vnitřních pravidel a postupů.

Pokrok dosažený EIT a znalostními a inovačními společenstvími v této oblasti ukazuje, že model znalostních a inovačních společenství je správným řešením z hlediska rozvoje dlouhodobé spolupráce mezi univerzitami, výzkumem a podniky, a jsme přesvědčeni, že výsledky se budou v budoucnu dále zlepšovat.

58

Ačkoli EIT nemá stanoven cíl ohledně podílu rozpočtu, který bude přidělen malým a středním podnikům, má k dispozici kvantifikované cíle pro vytváření malých a středních podniků. Startupy z řad malých a středních podniků vytvořené EIT patří ke klíčovým ukazatelům výkonnosti EIT a jsou jim proto poskytovány silné pobídky. Za rok 2014 vykázala tři znalostní a inovační společenství první vlny vytvoření 90 nových startupů, z nichž všechny vyhovují definici malých a středních podniků uvedené v doporučení Komise (C(2003)1422). Kromě toho řada dalších již existujících malých podniků obdržela podporu ve formě dílčích grantů nebo prostřednictvím poskytování služeb v akcelerátorech znalostních a inovačních společenství.

59

EIT dosáhl mimořádných výsledků v propagaci a podpoře zapojení malých a středních podniků do inovačních činností.

Řada činností EIT je zaměřena konkrétně na malé a střední podniky. V období 2010–2013 měl EIT dokonce finanční pobídku pro malé a střední podniky ve formě zvláštní výjimky z finančního nařízení EU, která umožňovala malým a středním podnikům jako partnerům znalostních a inovačních společenství uplatňovat 40 % nepřímých nákladů navíc ke svým přímým nákladům na rozdíl od 20 %, které byly povoleny společnostem, které nebyly malými a středními podniky.

Pokud jde o cílenou podporu existujících malých a středních podniků, poskytují partnerství KIC silný ekosystém, v němž lze podporu získat. Stávající malé a střední podniky s výjimečným inovačním potenciálem by proto měly mít ideální podmínky pro to, aby se připojily k partnerství znalostních a inovačních společenství a plně využívaly podporu, kterou EIT poskytuje. V důsledku toho se stále větší počet malých a středních podniků zapojuje jak jako partneři znalostních a inovačních společenství, tak jako příjemci dílčích grantů KIC a služeb v oblasti zakládání a akcelerace podniků.

60

Vzhledem k tomu, že znalostní a inovační společenství se snaží stát se finančně udržitelnými a jsou schopna využívat finanční nástroje (např. bankovní úvěry) i jiné zdroje příjmů, než je financování EIT, jsou schopna zajistit včasné poskytování plateb malým a středním podnikům bez ohledu na to, kdy obdrží prostředky od EIT. EIT není oprávněn určovat znalostním a inovačním společenstvím podmínky úhrady ve smluvních vztazích s jejich partnery vzhledem k tomu, že znalostní a inovační společenství jsou v tomto ohledu autonomní. Nicméně vzhledem k tomu, že platby podpory malým a středním podnikům mají v porovnání s programem jako celkem omezený rozsah, mají znalostní a inovační společenství možnost zvýšit malým a středním podnikům zálohové platby na základě odpovídajícího řízení peněžních toků (další příklady flexibility financování znalostních a inovačních společenství jsou uvedeny v odpovědi Komise a EIT na body 41 a 44).

61

EIT systematicky shromažďuje informace o statusu nových partnerů KIC při jejich vstupu do znalostních a inovačních společenství. Proto má k dispozici aktuální informace o počtu partnerů KIC, které jsou malými a středními podniky.

Navíc v prvních letech existence znalostního a inovačního společenství představují většinu jeho členů větší organizace, v prvé řadě proto, že jsou schopny vypracovat solidní strategický program a vítězný návrh, který bude vybrán jako znalostní a inovační společenství. Malé a střední podniky zpravidla vstupují do znalostních a inovačních společenství až v pozdější fázi, kdy jejich účast může přidat hodnotu činnostem již zavedených partnerství.

Například ve znalostním a inovačním společenství InnoEnergy v období 2010–2013 fungovalo v roli partnerů KIC 25 malých a středních podniků. V roce 2014 se však členy znalostního a inovačního společenství InnoEnergy stalo 55 nových malých a středních podniků a v roce 2015 dalších 50 takových podniků, čímž se počet partnerů z řad malých a středních podniků zvýšil na 130.

Řada malých a středních podniků se účastní programu EIT-KIC a jsou konečnými příjemci grantu EIT prostřednictvím subdodávek nebo ujednání o dílčích grantech s jinými partnery KIC, jako jsou například univerzity, výzkumná střediska nebo průmyslové podniky. Akcelerační a inkubační programy znalostních a inovačních společenství se zvláště zaměřují na startupy z řad malých a středních podniků a jeden z klíčových ukazatelů výkonnosti EIT sleduje zakládání nových malých a středních podniků. Rostoucí počet malých a středních podniků financovaných v rámci partnerství KIC i prostřednictvím grantů EIT přirozeně povede také k tomu, že malé a střední podniky budou absorbovat větší podíl grantů.

62

EIT aktivně podporuje malé a střední podniky. Existují jasné cíle pro vytváření startupů, které představují jeden z hlavních klíčových ukazatelů výkonnosti EIT.

Viz odpověď Komise a EIT na bod 57.

64

Podpora součinnosti a doplňkovosti s ostatními iniciativami EU je prioritou jak pro EIT, tak pro GŘ pro vzdělávání a kulturu. Tento cíl je zakotven ve strategickém programu inovací a nařízení o EIT.

Součinnost a doplňkovost jsou umožňovány ze strany GŘ pro vzdělávání a kulturu a EIT (které např. pořádají výroční zasedání se zástupci útvarů Komise, EIT a znalostních a inovačních společenství a stanoví kritéria výběru nových znalostních a inovačních společenství) a jsou zabudovány do modelu znalostních a inovačních společenství, jejichž prvky odrážejí cíle a ponaučení z jiných programů EU (např. koncept znalostního trojúhelníku odráží aspekty programu Erasmus+ a dialogu mezi univerzitami a podniky; koncept střediska společného umístění odráží regionální politiku EU; přístup společenských výzev je sdílen v rámci celého programu Horizont 2020; model financování EIT vychází z poučení z celé řady jiných programů). Existují konkrétní příklady součinnosti v rámci tematických oblastí znalostních a inovačních společenství, jako je například EIT Digital: Budoucí partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti internetu a dat velkého objemu, KIC InnoEnergy: Evropský strategický plán pro energetické technologie a Climate-KIC: spolupráce s GŘ pro oblast klimatu při přípravě konference OSN o změně klimatu v Paříži v prosinci 2015.

EIT i nadále podporuje součinnost na úrovni konkrétních projektů, v poslední době v souvislosti s Evropským fondem pro strategické investice (EFSI), s evropskou spoluprací v oblasti vědy a technologie (program COST) a s Evropskou kosmickou agenturou (ESA).

69

EIT již požádal o zahájení procesu, jehož cílem je dosažení plné finanční autonomie. Tento proces by měl být dle očekávání dokončen do konce roku 2016.

71

Kromě toho, že EIT zajišťuje dodržování pravidel, tak stále častěji také odměňuje výkonnost a motivuje dopad. Například neuspokojivá výkonnost bude mít stále větší negativní vliv na rozpočet znalostních a inovačních společenství. V rámci zásad finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společenství bude mít rozpočet znalostních a inovačních společenství získaný od EIT stále větší podíl financování na základě soutěže. S tím, jak se tento podíl – který odměňuje výkonnost – bude v průběhu času zvyšovat, budou mít znalostní a inovační společenství s nízkou výkonností stále silnější finanční motivaci ke zlepšení.

72

V roce 2015 posílil EIT přímý dopad nízké výkonnosti na částky, které mají být vyplaceny – některé části žádostí znalostních a inovačních společenství o úhradu výdajů nebude EIT akceptovat v případě, že provádění dané činnosti bylo nedostatečné. Viz odpovědi Komise a EIT na bod VII shrnutí.

Po zásahu Účetního dvora EIT i nadále posiloval své ověřování nákladů ve výročních zprávách o auditu. EIT výrazně odměňuje výkonnost a zároveň zajišťuje vysokou úroveň záruky způsobilosti vzniklých nákladů.

74

EIT a Komise považují hranici podle článku 34 pravidel pro účast v programu Horizont 2020 za vhodnou z hlediska grantů EIT vyplácených znalostním a inovačním společenstvím. Považujeme za přiměřené vyžadovat od příjemce prostředků z fondů EU/EIT, který požaduje roční grant ve výši přesahující 325 000 EUR, auditní osvědčení. Aby EIT mohl u grantů, o něž účastníci žádají, uplatnit jinou nebo vyšší hranici než 325 000 EUR, bude v každém případě potřebovat zvláštní výjimku z článku 34 pravidel pro účast v programu Horizont 2020.

Viz rovněž odpovědi Komise a EIT na body 79 a 80.

76

Je nutno si uvědomit, že „finanční zprávy“ již nejsou specifické jen pro EIT vzhledem k tomu, že zprávy o nákladech byly plně sladěny se šablonami programu Horizont 2020 počínaje grantovými dohodami na rok 2016.

79 Druhá odrážka

Toto doporučení by vyžadovalo zvláštní výjimku z pravidel pro účast na programu Horizont 2020 a z finančního nařízení³.

79 Třetí odrážka

Toto doporučení nemůže EIT ovlivnit vzhledem k tomu, že by vyžadovalo zvláštní výjimku z pravidel pro účast na programu Horizont 2020 a z finančního nařízení⁴.

81

Externí zajišťování technického posuzování projektů je v programech výzkumu a vývoje běžnou praxí. Dochází k němu zejména v případě velmi složitých projektů, které zahrnují a integrují několik oblastí činnosti, jako je například vzdělávání, inovace a podnikání.

83

Je nutno si uvědomit, že od roku 2013 se v rámci EIT zlepšil trend fluktuace zaměstnanců. Významným faktorem přispívajícím k fluktuaci zaměstnanců je nízký státní koeficient u Maďarska (v současné době 69 %). Na ten však EIT nemá vliv.

84

Mezitím došlo k významnému zlepšení kapacity řízení EIT. Neobsazená pozice vedoucího oddělení byla obsazena a v současné době probíhá proces výběru druhého vedoucího oddělení. Probíhá rovněž proces výběru ředitele EIT.

86

Zaměření EIT na excelenci přirozeně vede k tomu, že ve znalostních a inovačních společenstvích jsou výrazněji zastoupeny země s vyšší inovační kapacitou. Ačkoli je pro EIT jednoznačným cílem posílení stávajících schopností a středisek excelence v Evropě, zajišťuje rovněž poskytování výhody těm oblastem Unie, které nejsou přímo zapojeny do znalostních a inovačních společenství prostřednictvím regionálního inovačního systému EIT (EIT RIS).

Rámeček 12 – Znepokojení nad koncentrací finanční podpory EIT a malou transparentností

Podařilo se dosáhnout přiměřené rovnováhy mezi stranami znalostního trojúhelníku, a to jak v oblasti distribuce partnerů, tak v oblasti financování. Existují jednoznačné postupy pro výběr projektů znalostními a inovačními společenstvími, které zajišťují kontrolu kvality a transparentnosti.

89

Důkazy výsledků EIT se již začínají projevovat. EIT již vyprodukoval více než 1 000 absolventů v oboru podnikání a stál u zrodu početných startupů a řady příkladů úspěchů, vybudoval silnou celoevropskou síť středisek společného umístění a akcelerátorů obchodu a propaguje podnikatelskou kulturu.

92

Přezkum zakládání podniků, který byl dokončen v listopadu 2015, poskytuje pádné důkazy o přidané hodnotě poskytované akceleračními programy EIT/KIC a u podporovaných podniků existují smlouvy o smlouvě budoucí, které dokládají významné výsledky podpory EIT z hlediska zakládání podniků.

93

Klíčové ukazatele výkonnosti svědčí o tom, že byly poskytnuty významné výstupy, z nichž již celá řada přinesla hmatatelné výsledky (viz příklady uvedené v bodě 90).

94

Je třeba zdůraznit, že do evropských společností se integrují také mimoevropští studenti, případně po ukončení studií zakládají vlastní podniky, čímž vytvářejí dopad a přidanou hodnotu pro naši společnost. Znalostní a inovační společenství EIT vytvořila prostředí, v němž se zmenšila propast mezi akademickým prostředím a podniky, a před těmito studenty se proto již otevírá zřetelnější cesta k tomu, že budou po ukončení studia pracovat pro obchodního partnera KIC, a tudíž zůstanou v Evropě.

98

V souladu s čl. 6 odst. 2 písm. e) zakládajícího nařízení EIT stanovila všechna tři znalostní a inovační společenství z první vlny strategie pro finanční udržitelnost. Souhrn těchto strategií je prezentován v podnikatelských plánech KIC od roku 2014. V podnikatelském plánu na rok 2016 se jeden odborník z EIT zaměřil konkrétně na problematiku finanční udržitelnosti a zhodnotil plány všech jednotlivých znalostních a inovačních společenství.

103

Počátkem roku 2016 budou uzavřeny nové rámcové dohody o partnerství.

Závěry a doporučení

Doporučení 1

Komise a EIT toto doporučení přijímají.

Jakýkoli návrh na změnu právních předpisů bude nutno vypracovat v souladu se zásadami zlepšování právní úpravy, zejména se zásadou „nejdříve hodnotit“. Právní základ EIT vyžaduje, aby Komise vyhodnotila EIT do konce roku 2017, a v současné době se připravuje hodnocení za účasti všech příslušných útvarů Komise.

Toto hodnocení zohlední rovněž kritické stanovisko auditu a k tomuto auditu budou mít přístup nezávislí hodnotitelé. Na základě výsledků tohoto hodnocení bude rozhodnuto o případných budoucích krocích v souladu se zásadami zlepšování právní úpravy.

Komise zaujme postoj ke změně právního základu EIT na základě zjištění nezávislého odborného posouzení a na základě výsledků tohoto auditu.

107

Viz odpovědi Komise a EIT na body 40 až 49 a 60, které shrnují jejich stanovisko k těmto otázkám.

Doporučení 2 a)

Komise a EIT toto doporučení částečně přijímají a budou zkoumat, do jaké míry je možné další rozšíření víceletosti.

Doporučení 2 b)

Komise a EIT toto doporučení přijímají.

Pro a): úplný přezkum do jara 2017 a provedení (podmíněné tímto přezkumem) do roku 2018.

108

Viz odpovědi Komise a EIT na tyto body, které shrnují jejich stanovisko k těmto otázkám.

Doporučení 3

EIT a Komise toto doporučení přijímají.

109

Viz odpovědi Komise a EIT na tyto body, které shrnují jejich stanovisko k těmto otázkám.

Doporučení 4

Komise a EIT toto doporučení přijímají.

EIT bude nadále rozvíjet zaměření na dopad, které bylo zahájeno již v průběhu roku 2015.

1Inovační strategie OECD z roku 2015, bod 15. http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf: „Rozsah přesahující vědu a techniku a zahrnující investice do široké škály aktiv založených na znalostech, které se neomezují jen na výzkum a vývoj. Sociální a organizační inovace včetně nových obchodních modelů jsou stále důležitějším doplňkem inovací technologických.“

Inovační strategie OECD z roku 2015, strana 20. http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&ISB=9789264084704: „Takto definované inovace představují samozřejmě mnohem širší pojem než výzkum a vývoj a má na ně vliv široká škála faktorů, z nichž některé mohou být ovlivněny politikou. Inovace mohou probíhat v jakémkoli odvětví hospodářství včetně služeb veřejné správy, jako je například zdravotnictví nebo vzdělání.“

Odkaz na pojmy týkající se programu Horizont 2020: https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html

2Stanovisko č. 4/2015 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro strategické investice a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013.

3https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/CS/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135

4https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/CS/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135

QJ-AB-16-003-CS-E    ISSN 1977-5628

Evropský inovační a technologický institut (EIT) má ambiciózní cíl posílit vazby mezi vzděláváním, vědou a podnikáním, a stát se tak hybnou silou inovací v EU. Dospěli jsme k závěru, že přestože má existence EIT náležité opodstatnění, jeho složitý provozní rámec a problémy s řízením omezují jeho celkovou účinnost. Zjistili jsme několik nedostatků v modelu EIT pro financování, v mechanismech vykazování mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími a ve finanční udržitelnosti těchto společenství. Ani sedm let po svém vzniku není EIT provozně nezávislý na Evropské komisi. Tato skutečnost komplikuje jeho rozhodování. Dospěli jsme k závěru, že chce-li se EIT stát průlomovým inovačním institutem, jak bylo původním záměrem, je nutné provést legislativní a provozní úpravy, které lépe podpoří inovační potenciál Evropy.